CARDUUS. 339 



ségben [.'Kern. ÖBZ. XXI. 303], Himyadi hegység [Sclinr En. sub C. 

 deflorato], Szurul [! Baumg. 1. c.]. Fogarasi havasok [? Primics Kárpát 

 VIL 375], Háromszék. Csikszék, Lövete [Baumg, 1, c]. Öcsém [Fuss 

 in Grisb. Iter n. 256], Mihajasa, Korongyis és Craciunel Rodnai hava- 

 sokon [Porc. En. 33]. 



1106. C. candicans W. et K. Icones I. tab. 83 (1801). — [C. can- 

 dicans Baumg." En. III. 56. — C. colliniis Auct. Trans., non W. et 

 K. Icones III. tab. 232. — C. cinereus Janka Linn. XXX. 583, — non 

 MB., cujus stirps genuina ad Carduum pycnocephalum (L.) pertinet]. 

 — Napos köves dombokon a mezei tájon, helyenként bőven. — Ko- 

 lozsvár [Schur En. 416], Torda városerdeje [Eresei Törd. 23], Tqrda- 

 hasadéka és Várfalvi erdő [Baumg. 1. c], Székelykö [! Winkler ÖBZ. 

 XVI. 48], Toroczkótól Enyedig [Schur VSV. X. 71], Kecskekö [! Schur 

 VSV. X. (J8]. Csáklyaikö, Szt-Mihályköve Tótfalunál, Boicza az Ercz- 

 hegységben. Nagyág, Maros-Sólymos [!], Maros Némethi [! Baumg. 1. 

 c], Déva! [Fuss Bericht 10], Kozolya hegy, Govasdia felett a Kece- 

 nyás hegyen [!1, Ponorics [Csató Erd. Muz. VI. 21], Brassó [! Schur 

 VSV. X. 204], Öcsém [Schur ÖBZ. VIII. 22], Szt-Iván, Darócz [Baumg. 

 1. c.]. 



1107. C. umbrosus Simk. Magy. Növ. Lap. III. (1879) 52 pro var. 

 C. collini W. K. — [C. candicans x crispus Mihi ; ereseit nam in so- 

 cietate stirpium illarum, et médium inter eas tenet.]. — Tordahasa- 

 déka árnyas sziklás keleti homlokzatán [Simk. 1. c.]. 



1108. C. crispus L. spec. (ed. 17.53) 821. — [C. crispus Baumg.* 

 En. III. 57. — C. polyanthemos Schur! Sertum n. 1452, — non 

 Schleich. — C. brachycephalus (crispo-candicans] Schur ! Verh. sieb. 

 Ver. X. 68; Schur En. 417, est mera variatio Cardui crispi, sed nul- 

 lomodo hybriditas C. crispi cum C. candicante. — ? C. tenuiflorus 

 Landoz I. 10, — non Curt.]. — Burjános nedves helyeken, erdők szé- 

 lén, kerítések mentén, folyók partjain, az egész terület mezei táján. 



1109. C. Personata L. spec. (ed. 1753) sub Arctio. — [C. Perso- 

 nata Jacq. ; Baumg.''' En. III. 57. — C. personato-collinus Schur Ser- 

 tum n, 1456]. — Patakok mentén és sziklás árnyas helyeken a havas- 

 alji és havasi tájon, honnan leszáll a hegyi tájra is. — Dragánvölgye 

 a Vlegyásza hegységben [!], Csúcsa [Freyn Közlem. XIII. 91], Tordán 

 a Nagyberekben' [Wolff MNL. I. 61]; a Biharhegységben: Nyegra 

 mellett [! Kern. ÖBZ. XXI. 302], valamint Vidránál Szkerisoránál, 

 az Ordenkusán és a Szkerisorai jégbarlangnál, a Kukurbetán, s a Vul- 

 kán hegyen [!] ; a Eetyezát hegységben : Stina de riu [Csató Erd. Muz. 

 IV. 82], s a Dobruna patakánál és a Zenogánál [!] ; Ó-Sebeshely, Cibin- 

 jézer, Dersán, Falkenstein, Picsoru-Burkuluj Porcsesdnél [Fuss Trans. 

 363], Kerczesora havasai [Schur En. 417], Árpás havasai [! Schur VSV. 

 111.87], Bráza havasai [Schur VSV. 11. 171], Simonvölgy Törcsvár felett 

 [Freyn Közlem. XIII. 91], Bucsecs [Schur En. 417], Tömös völgye 

 [Schur VSV. X. 208], Öcsém [Schur ÖBZ. VHI. 23], Borszék [Salzer 

 Eeiseb. 81], Rodna hegysége [Schur VSV. X. 126; Porc. En. 33], 

 Zajzonvölgy [!]. 



var.)C. pseudocrispus Schur En. (1866)417. — Dignoscitur : «Peri" 



