342 CARUNA. SAUSSUREA. 



sok [Fuss Trans. 366], Árpás havasai [Schur VSV. III. 87], Bráza 

 havasai [Schur VSV. II. 171], Bráza kőszirté [Schur En. 413], Brassó 

 hegyei [! Schur VSV. X. 204], Öcsém [Schur ÖBZ. VIH. 23], Rodna 

 hegysége [Czetz ! Ei-d. Muz. VI. 12 ; Porc. En. 33]. 



t C. acanthifolia Ali. Ped. I. (1785) 156. — Bráza kőszirté [Kot- 

 schy" Zool. bot. Ges. III. 272, — sed in herbario Haynald specimina 

 Kotschyana desiderantur], Ai-pás havasai [Schur En. 4Í2]. 



1118. C. vulgáris L. spec. (ed. 1753) 828. — [C. vulgáris Baumg.* 

 ín. 68. — C. vulgáris var.) subcorymbosa Schur En. 413]. — Napos 

 szikár dombokon a mezei tájon, — de csak szórványosan. — Kolozs- 

 vár [Landoz I. 10], Torda [Eresei Törd. 88], Kecskekő, Tibor, Gyula- 

 fehérvár, Albák, Detunata, Bucsum, Déva, Köalja-Ohába [!], Borbátviz 

 [Csató Erd. Muz. IV. 82 ; VI. 39], Váralja Hátszegnél [Feicht. Közlem. 

 X. 82], Aranyihegy [Barth herb. !], Szászváros [Unver, ap. Fuss Trans. 

 367], Drassó [Csató Székács 265]. Hermány [Andrae Bot. Zeit. XIII. 

 313], Eothberg, Szászujfalu, Nagyszeben, Giresau [Fuss Trans. 367], 

 Bráza havasai [Schur VSV. II. 17Í], Segesvár [Fro. Schássb. 43], Ton- 

 tyes legelői Zernyest felett [!], Brassó [Schur En. 413], Szászrégen 

 [Emerich ap. Fuss Trans. 367], Besztercze [Herzog Bistr. 29], Eodna- 

 Naszód vidéke [Porc. En. 33], Gáncs [Czetz Erd. Muz. VI. 12]. 



1119. C. brevibracteata Andrae Bot. Zeit. XIII. (1855) 313, pro 

 var. C. longifoliíE. — [C. longifolia Fuss''' in Baumg. Mant. 72, — non 

 Reichb. Icones Vni. (1830) 25 fig. 1008. ~ C^ nebrodensis Auct. 

 Trans., — non Guss in DC. Prodr. VI. (1837) 546. — C. intermedia 

 Schur! En. (1866) 413. — C. vulgáris Barth! Verh. sieb. Ver. XVIH. 

 83]. — Erdők és csepöték szélein a mezei és hegyi tájon elég bőven. — 

 Kolozsvár [Schur VSV. X. 99], Deés [Schur VSV. X. 115], Nagvenyed 

 [!Borb. ÖBZ. XXVm. 311], Tibor, Csáklyaikő, Bilak, Gyulafehérvár, 

 Szkerisora és Albák közt bőven, Bucsesd és Mihalyen közt, Boicza az 

 Erczhegységyben. Zám, Déva, Vajda-Hunyad és Govasdia közt, Kőalja- 

 Ohába, Petrozsény, Nagycstír [!], Nagyszeben [Fuss et Kiadni ^in 

 Baumg. Mant. 72], Zood, Giresau [Fuss Trans. 367], Szt-Erzsébet, Ár- 

 páshegj'sége, Brassó [! Schur En. 413], Tür, Szászcsanád, Nagyselyk, 

 Medgyes, Hosszúaszó, Balázsfalva mellett s a köztük fekvő területen 

 [Barth! ]. s. c], Büdös [Schur ÖBZ. VEI. 287], Ünőkő [Czetz in Sal- 

 zer Eeiseb. 323], Ilva [Barth herb. !]. 



290. Saussurea DC. iu Au. du Uus. XVI. 197. 



1120. S. alpina L. a) spec. (ed. 1753) 816 sub Serratulá. — S. 

 alj)ina DC. ; Baumg.'' En. III. 53]. — Havasok sziklás tetőin. Bu- 

 csecs [!], Kelemen havasok [Eresei Törd. 170], Korongyis, Stol, Geme- 

 nea Rodnai híivasok [Baumg. 1. c. ; sed recentius solum in alpe Koron- 

 gyis inventa]. 



1121. S. lapatifolia L. spec. (ed. 1753) 817 pro var. y) Ser- 

 ratulae alpinae. — [S. discolor DC. Ann. Mus. XVI. 199 ; Baumg.* En. 

 Hl. 54]. — Dragozán Commando [Baumg. ap. Fuss Trans. 367], Bu- 

 csecs [Baumg. En. Hl. 54]. 



