346 CENTAUREA. 



non Willd. — C. pratensis Auct. Trans., — non Thuill. par. ed. II. p. 

 441. — C. microptilon Grisb. Iter 347 et Auct. Trans., ■ — non Gr. et 

 Godr. FI. Fr. II. (1850) 242. — C. commutata, C. dubia, C. austriaca, 

 C. cirrhata Porc! En. 33 — 4, Porc. Naseud. 116 — 7. — C. decipiens 

 var. sublacera, et C. nigrescens var. vocliinensis Schur ! En. 402, nec 

 alior. — C. spuria A.^Kerner! ÖBZ. XXII. (1872) 51. — C. macropti- 

 Ion Borb. exs. !] — Átmenetet képez a C. lacera Kocli-tól a C. Austri- 

 aca Willd. -hoz s úgy látszik az egész terület mezei és hegyi táján el van 

 terjedve. — Szt-Gothard [Janka 1. c], Kolozsvár [.'Landoz 1. c], Csú- 

 csa, Malomvölgy a Felek alatt, Nagyenyed, Magyarigen [!], Bilak 

 [! Schur En. 402 sub C. sublacera], Zám, Déva, Vestény és Giresau 

 közt [!], Kisdisznód, Vizakna [Grisb. 1. c.]. Nagyszeben [! Schur En. 

 sub C. pratensi], Árpás falunál [Schur En. 403 sub C. microptilone], 

 Brassó, Hosszúaszó [!], Segesvár, Ujegyháza [Baumg. 1. c], Besztercze 

 [Herzog Bistr. 29 sub C. microptilone], Eodua hegyvidéke [Porc. ! 1. 

 c], Gáncs [Czetz ! 1. c.]. Borszék és Bélbor közt [AndrjB 1. c], Bükk- 

 havas [Salzer 1. c.]. 



f C. ausiriaco-nigrescens Porc.'= En. 33; Porc. Naseud. (1881) 

 IIG. — [C. nigrescens-austriaca Porc. Naseud. 116]. Cserjés helyeken 

 Eodna vidékén [Porc. En. 33; Naseud. 116]. 



f C. nigrescens var.) meqalolepis Borb. Magy. Növ. Lap. IX. 

 (1885) 59. — Nagvenved [Borb. 1. c.]. 



1133. C. nigrescens Willd. spec. III. (1800) 2288. — [C. nigres- 

 cens Hőst." Aust. II. 516. — C. transalpina Schur Sertum n. 1396, — 

 non Schleich. — C. transalpina et C. vochinensis Porc. En. 33; Porc. 

 Naseud. 116, — nec aliorum]. — Hegyvidékek kaszálóin, erdős cser- 

 jés helyein. — Nagycsűr [Fuss exs.!], Vizakna, Eesinár, Keresztény- 

 sziget hegysége, Kerczesora és Árpás hegysége [Schur! En. 402], 

 Bráza havasai [Schur VSV. II. 171], Kodna vidéke [Porc. En. 33]. 



1134. C. salicifolia MB. in Willd. spec. III. (1800) 2283. — [C. 

 saHcifolia MB. Taur. Cauc. II. (1808) 343; Janka='= in Üst. bot. Zeit. 

 VIII. 200 ; in Linn. XXX. 584. — C. flosculosa Czetz ! Erd. Muz. VI. 

 12, — non Baumg.]. — Hegyvidékek kaszálóin. — Kolozsvár [Janka 1. 

 c], Kolos, Boós. Ájton, Segesvár [Freyn Közlem. XIII. 90], Vidra 

 [Kern. ÖBZ. XXII. 44]. Vojszlova és Alsó-Bauczár közt, Gurény felett 

 a Lepusnik völgyében [Simk. Közlem. XV. 567], Bukova, Nagy csűr [!], 

 Kodna hegyvidéke [Czetz ! 1. c. ; Porc. En. 34]. 



1135. C. Austriaca Willd. spec. IH. (1800) 2283. — C. phrygia 

 h- spec. (1753) 910 ex parte; et Auct. Trans. — Cyanus phrygius 

 Baumg.* En. III. 72 cum \íiv.) a) pumila. — C. nigra et C. rhaBtica 

 Schur! En. 403. — C. nigra Feicht. Közlem. X. 82 ; Schur Verh. sieb. 

 Ver. X. 126. — C. pseudophrygia et C. conglomerata Porc. En. 34, — 

 nec. ahorum. — C. nervosa Landoz H. 32]. — Hegyvidékek kaszálóin 

 a mezei és hegyi tájon. — A Dragánvölgye mentén a Vlegyásza hegy- 

 ségben [!], Kolozsvárt főkép a Bükkön [! Landoz I. 10], Skericza Pad- 

 eágnál,Felvincz,Mohács, Nagyenyed, Szt-Mihályköve Tótfalunál, Zalatna 

 Verespatak, Vidra a Biharhegvségben [!], Nyegra és Szkerisora [! Kern. 

 ÖBZ. XXIL 41], Hátszeg, Váralja [! Feicht. 1. c], Bauczár[!], Eetye- 



