CENTAUREA. 349 



non L. spec. (ed. 1753) í)ll]. — Magasabb hegyvidékek sziklás füves 

 helyein. — Diugánvölgye a Vlegyásza hegységben [!], Gyalu felett a 

 Meleg-Szamos mellékén, így a Szirbi hegyen^) [! Baumg. 1. c], Kolozs- 

 vár [Landoz I. 10], Torda hasadéka, Rimk, Lunka [Freyn Közlem. 

 XIII. 'JOJ, Székely kő. Tilalmas [Wolíi" MNL. I. (3i>], Dumbi-áva Gyula- 

 fehérvárnál [Cserni Gyulaf. 20], Limpert [Unver. ap. Fuss Trans. 372], 

 Szurul [Baumg. 1. c] Stiavu-verosz [Fro. VSV. VII. 128], Töpe és 

 Ürmös-töpe Alsó-Eákosnál, Bucsecs, Keresztényhegység, Kőhavas 

 [Baumg. 1. c], Öcsém [Fro. Arch. III. 156], Rodna hegységén igy a 

 Galacziiogyen [Baumg. 1. c], a Korongyis hegyen [! Schur VSV. X. 

 14-8] 8 egyáltalán az egész Rodnai hegységen [Porc. En. 3i]. 



114-3. C. spinulosa Rochel Ban. (1828) 76 fig. 76. — [Gyanús co- 

 riaceus, C. scabiosus, C. badensis Baumg.''' ! En. III. 76 — 77 et Auct. 

 Trans. nec alior. — Centaurea Scabiosa Auct. Trans., — non L. spec. 

 (ed. 1753) 913. — C. stereophylla Grisb. Iter n. 246 et Auct. Trans. !. 

 non Bess. En. 35]. — Szántók, szőlők szélein, burjános helyeken az 

 egész terület mezei táján. 



114-4-. C. Csatói (atropurpurea >c spinulosa) Borb. Értekez. 

 IX- XVI. (1879] 26 descript; Borb. Öst. bot. Zeit. XXVin. (1878) 311 

 solum nomen. — Napos «zikár hegyeken a Centaurea spinulosa Roch. 

 és C. atropurpurea W. etiv. társasáirában. — Toroczkó-Szt-Gvöi-gy felől 

 a Székelykövön [! Borb. ÖBZ. XXVIII. 311], Déva mellett a'Eocsi 

 hegyen [!]. 



t C. stereophylla Bess. En. (1822) 35. — A cl. Janka apud pagum 

 Szt-Gothard subspontanea facta. — Janka elvetette magvait Szt-Gothard 

 mellett, s most ott el van vadulva [.Janka Közlem. XII. 179]. 



1145. C. atropurpurea W. et K. Icones II. tab. 116 ('?anno 1802); 

 W. et K. in Willd. spec. III. (? 1800) citata jam fabula et pagina Ico- 

 num W. et K. — [Cvanus atropurpureus Baumg.''' Eu. III. 77 pro p. 

 — C. calocephala Willd. En. (1809) 928, et Auct. Trans.]. — Napos 

 szikár dombokon a mezei tájtól a hegyi tájig. — Kolozsvár, Tordaha- 

 sadéka és Torda-Várfalvi erdő [.'Baumg. 1. c]. Koppand hasadéka [Er- 

 esei Törd. 30], Székelykö [! Winkler ÖBZ. XVI. 48], Tilalmas Torocz- 

 kónál [!], Vulturésze és Skericza Padságnál [Simk. Album 182, 184], 

 Csáklyaikö [! Barth VSV. XIX. 145], Bilak [Baumg- 1. c], Boicza az. 

 Erczhegységben, Haró, Déva, Govasdia, Kőalja-Ohába [!], Aranyihegy 

 Piskinél" [! Barth ap. Borb. Értekez. IX/XVI."3], Kis-Muncsel, Vajda- 

 Hunyad [Andrae Bot. Zeit. XIII. 323], Algyógy [Unver. ap. Fuss Trans. 

 375], Szászsebes, Szerdahely, Nagycsűr [Fuss! Trans. 375), Szászujfalu 

 [Fuss Alt. Arch. II. 3861, Szent-Erzsébet [Andra? Bot. Zeit. XIII. 

 32.3], Vizakna, Bráza kőszirté [Schur En. 407], Tür [Barth exs. !]. 



1146. C. Kotschyana Heuff. in Flóra 1835. I. p. 245, — non Koch 

 Syn. (ed. 1843) 473. — [Cyanus atropurpureus Baumg.* En. III. 77, 

 quoad plantam alpestrem. — C. Heuffeliana Reichb. Icones XV. (1852) 

 27. tab. 70. — C. Kotschyana «) ochrocephala Schur Sertum n. 1410; 

 Schur! En. 407 sistit specimen frigore ustnm]. — Havasok sziklás he- 



^) Szirbi hegy valószínűleg « Silha» liegy, Felsö-Gyurkuczától délre. 



