PODOSPERMUM. — HYPÜCHAERIS. Ö57 



Scliur En. 3()i. — non DC.]. — Napos füves helyeken, szikes réteken 

 a mezei tájon, — de Éjszak-Erdélyben hiányzik. — Kolozsvár [! Lan- 

 doz II. 33], Szamosfalva [!], Apahida, Kara, Boós, Botoromvölgy és 

 Virásíosvölgy [Frevn Közlem. XIII. 93], Kolos [Schur VSV. X. Ili], 

 Torda [Selmr VSV. X. 7S], Hzék [Janka Linn. XXX. 587], Záh, Czi- 

 kud, Mezöcsán, Maros-Déese, Boros-Bocsárd, Borbánd és Vájasd felett 

 a Bilakon [!], Gj'ulafehérvár [Janka 1. c], Déva, Vajda-Hunyad széna- 

 mezői [!], Alsó-Nádasd [Csató Erd. Muz. VI. 22], Szászsebes [Sclmr 

 VSV. X. 61], Kutfalva [Csató Székács 2G5], Kiscsűr, Nagyszeben [Fuss 

 Trans. 385], Eeiisseii, Kakasfalva [Schur En. 364], Segesvár [Baiimg. 

 1. c), Brassó [Schur En. 363]. 



var.) foliis omnibus integiis linearibusque : P. íntegrifolium Schur 

 En. (1866) 364-. — [Scorzonera angustifolia Baumg." En. III. 11, — 

 non L. ■ — Galasia villosa Auct. Trans., — non Cass. — Scorzonera 

 macrorrhiza Landoz ! I. 10, — non Schleich]. — Napos füves dombo- 

 kon. — Kolozsvárt a Hója hegyen [Landoz lierb. ! sub Scorzonera 

 macrorrhiza], Bilak [.'Schur En. 364], Déva! Marosnémethi, Töpe- 

 hegy [Baumg. 1. c.]. 



1175. P. laciniatum L. spec. (ed. 1753)791 sub Scorzonera. — 

 [Scorzonera laciniata L. ; Baumg.'' En. III. 12. — Podospermum an- 

 gustissimum Schur Sertum n. 1683. — Scorzonera muricata Balbis 

 Miscell. Bot. II. (1806) 25]. — Szántók közt s azok közelében napos 

 füves helyeken. — Kolozsvár [! Landoz I. 10], Torda [Fuss Trans. 

 385], Kolos, Marosujvár [Schur En. 364], Gyulafehérvár és Borbánd 

 közt gyéren [!], Koncza [Csató Székács 265], Bokoly, Szerdahely. 

 Vizakna, Eeussen, Szelindek, Szt-Erzsébet [Fuss Trans. 385], Balázs- 

 falva, Hosszúaszó, Mikeszásza. Kisekemező [Barth VSV. XVIII. 84], 

 Segesvár [Fro. Schássb. 44], Parajd [Salzer Eeiseb. 55]. 



var.) P. íntegrifolium Döll. Éhein. FI. (1843) 539. — Kolozsvárt 

 a Melegvölgyben [!]. 



.306. Hypochaeris L. geu. n. 918. 



1176. H. radicata L. spec (ed. 1753) 811. — [H. radicata Baumg. ^' 

 En. ni. 4-8. — H. glabra Baumg, ! En. III. 47, et Auct. Trans., est 

 forma minor, foliis integrioribus = H. subalpina Schur En. 365. — 

 H. Balbisii Schur Sertum n. 1686, — non Lois]. — Mezőkön, legelő- 

 kön a mezei és hegyi tájon. — Csúcsa [! Feicht. Közlem. IX. 92], Ko- 

 lozsvár [Landoz I. 10], Beles patakánál [Baumg. lierb. ! sub H. glabra], 

 Torda [Wolff MNL. I. 62], Tibor a Csáklyaikő vidékén, Bucsum, Ve- 

 respatak, Vidra, Nyegra és Szkerisora hegyein a Biharhegységben, 

 Nagyág, Váralja és Kovrágy közt [!], Kovrágy, Jó-Valcsel [Csató Erd. 

 Muz. VT. 22], Váralja, Lepusnik völgye [Feicht. Közlem. X. 83]. 

 Nagyszeben, Kisdisznód, Zood, Présbe, Verestorony szorosa, Giresau 

 [Fuss Trans. 386], Árpás hegysége [Schur En. 365], Segesvár [Fro. 

 Schássb. 45], Medgyes, Monora, Hosszúaszó, Kisekemező, Nagyeke- 

 mezö [Barth VSV. XVIII. 84], Eodna hegységén [Czetz ! Erd. Muz. 

 VI. 16], Bolnokhegy, Kőhavas[!]. 



