HIKRACIUM. 873 



Skerica Pad.ságnál [Freyn Közlem. XIII. 94-; Simk. Album 184], 

 Szarkó hegy Nagyágnál [!], Királykö, Bucsecs [Schur En. 388], Csukás 

 [Kotscliv 1. cl. Borszék [Salzer Eeiseb. 81], Kolozsvár [?Landoz 

 II. 33]. ■ 



i IL Schmidtii Tansch in Flóra XI. (1828) Erg. Bl. 6r.. — In 

 Tran88ilvania vix nascitur. Auctores nostri sub hoc nomine partim 

 formám villosam H. silratici (L.), partim H. subcdesium Fries, partim 

 //. transsilramcHni Heuff. intellexere. — Resinár [láchur''- ap. Grisb. 

 Hierac. 57, — sed Schurius ipse in enum. jam tacet de hoc loco natali]. 



1232. H. silvaticum L. spec. (ed. 1753) 803, pro var. [í) Hieracii 

 murori. — [H. murorum Baumg,''' En. III. 28 et Auct. Trans. — H. 

 rotimdatum Kitaibel herbar. ! XXVI. 335 est forma obtusifolia, in 

 liorto enata ad H. leptocephalum Vuk. vergens. — H. Schmidtii 

 Freyn ! Közlem. XIII. 94. — non Tauscli. — H. pallidum Kayser ap. 

 Andra? Bot. Zeit. XIII. 326, non Fries, nec Biv.]. — Hegyvidékek 

 erdeiben az egész területen ; a Mezőségen ritka s Janka csak Mohaj 

 mellett látta [Janka Linn. XXX. 588] . 



t H. jjiistulatum Hchnv'En. (1866) 393. — Árpás havasai, Bucsecs 

 [Schur 1. c.]. 



1233. H. pseudoschmidtii Schur- En. (1866) 393. — [H. in- 

 ciso murornm Porc. ! En. 36 ! Porc. Naseud. 105. — H. subcassio x 

 silvaticum ]Mihi. — Médium tenet inter H. subcaesium Fries, et 

 H. silvaticum (L ), quibuscum consocie nascitur. Dignoscitur a 

 H. silvatico foliis radicalibus glaucescentibus, iis H. subcíesii simili- 

 bus ; contra a H. subcíesio pedunculis, phyllisque anthodii sparse glan- 

 dulosisL — Hegyvidékek sziklás erdős helyein bizonnyal mindenütt, 

 hol a H. silvaticum (L.) és a H. subcaesium Fries előfordulnak. — 

 Tordahasadékában, Vidra hegyein a Biharhegységben [!], Keresztény- 

 sziget [Schur 1. c], Királykö, Bucsecs. Keresztényhavas [!], Eodna 

 hegysége [Porc. 1. c.'. 



' 1234. H. subcaesium Fries Epicr. (1862) 92. — [H. incisum Koch 

 Syn. 523! Schur''! Sertum n. 1773, et Auct. Trans., non Hoppé. — 

 H. caisium Schur En. 393 ; Kern. ! Öst. bot. Zeit. XXII. 353, et Auct. 

 Trans., — non Fries. — H. Schmidtii Schur En. 393, — non Tausch. 

 — H. subdolum Jord. ex Fries 1. c. ; Freyn! Közlem. XIII. 94]. — 

 Hegyvidékek sziklás erdős helyein az egész területen. — ■ Tordahasa- 

 déka[!|. Kecskekő [Schur En. sub H. Schmidtii], Vidra hegyei [! Kern. 

 1. c], Szkerisoránál az Ürdenkusa völgyben. Vulkánhegy [!], Retyezát- 

 hegység [Simk. Közlem. XV. 574]. Parenghegység [!], Kerczesora hegy- 

 sége [Schur En. subH. inciso]. Árpás havasai [Schur VSV. III. 87], Bráza 

 havasai [Schur VSV. 11.87 sub H. Schmidtii], Királykö, Brassó hegyei 

 [! Schur En. sub H. caasio], Bucsecs [!], Köhavas [Schur En. sub H. 

 inciso], Borszék [Schur VSV. X. 155 sub H. Schmidtii], Eodnahegy- 

 sége [Porc. ! En. 36 sub H. inciso]. 



1235. H. bifidum Kit! in Hornem Hort. Hafn. II. (1815) 761. — 

 [H. humile Baumg.'' ! En. III. 25, — non Jacq. — H. Jacquini Auct. 

 Trans., — non Vili. — H. umbrosum Schur Sertum n. 1776. — H. ru- 

 picolum Simk. Magy. Növ. Lap. III. 52, — non Fries]. — Magasabb 



