374- HIERACIUM. 



mészkőhegyek szakadékos sziklás oldalain a liavasalji tájig. — Torda ha- 

 Hadéka [Simk. 1. c], Székelykö [!], Kecskekő [Scliur En. 39^], Vidránál 

 a Piatra-Strucun bőven [!], Butyán [Sclinr VSV. X. 17;2], Árpás hava- 

 sai [Schnr VSV. III. 9^], Brassó hegyei, Keresztén vhavas, Köhavas 

 [Schiir En. 3921, Teszla [Banmg. 1. c.],' Öcsém [Schurí ÜBZ. VIII. 22], 

 Kereszthegy [SchurEn. 392], Htol, Galatz, Arsznl [Bamng. 1. c], Rodna 

 egész hegységén [Porc. Naseud. 1()5]. 



123(i. H. Tömösense (sihaticnm L. x Transsilvanienm) Simk. — 

 Terem a 11. mnrorum í;) silvaticiim L. és a H. Transsilranicum 

 Heufí". társaságában bükkös erdők szélein és tisztásain. Brassó mellett 

 az Obunuj patak felsőbb sziklás részein. Havasutján a Köhavas alatt 

 SOO — 900 mét. magasságban bőven [!], Bizonynyal még sok más he- 

 lyen is. 



KülönhövÁka H. Transsilvom(uiit-tó\: DiÖ'ert ii H. Transsilvanicu HenÖ. ; 



;ilján kidomborodó ezért tojásdad fesz- autliodiis basi veutricosis ideoí^iie ova- 



kei ; csiHaí^szörös s ezért szürkés fészek libns ; phyllis authodii stelato-pilosis 



liikkelyei ; ralamint ritka s ho-iszú sző- ideoque canesceutibus ; denique indu- 



) ökkel ellátott, de nem gyapjas tölevelei mentő foliorum basalinm non lanato, 



által. Viszont a H. silvaticnm L.-töl solum e pilis raris elonsatis constructo. 



különbözik : töleveleinek tetemesebb Invicem a H. silvatieo L. difiért: indu- 



sztirözete által ; továbbá főkép fészek mentő copiosiori folionim basalium; 



kocsánainak és fészekpikkelyeinek egé- porro praecipne anthodiis pedunculis- 



szen gyér csillagszörözete által; végül qne stellato r ripilis ; deniqtie anthodiis 



kevésbbé kidomborodó fészkeivel. minus ventiicosis. 



1237. H. Transsilvanicum Heuff. ! Zool. bot. Ges. VIII. (1858) 

 1."j1 ; Schur ap. Eries Epicr. (18()2) 97. — [H. molle Bamug.'- ! En. 

 III. 27, et Geracium croaticnm Auct. Trans. a Hieracio molli Jacq. 

 derivatum, — non Jacq., nec Eeichb. - — H. rotnndatum A. Kern. Ost. 

 bot. Zeit. XXn. 352, — non Kit. herb. ! nec Schult. Üst. Flóra II. 

 439. — Crepis Fussii Kovács exs. ! ap. Janka in Linn. XXX. (1859) 

 587. — H. arcticum Schur üst bot. Zeit. VIII. 22 (nomen) Verh. sieb. 

 Ver. X. (1859) 126; 172. — H. lasiophyllum Ero. Arch. III. 156; 

 Schur! Verh. sieb. Ver. X. 148: Schur En. 393, — non Koch. — H. 

 pseudomurorum Schur Verh. sieb. Ver. X. 209. — H. pseudolasiophyl- 

 Inm Schur Sertum n. 1771. — H. murorum var. ovalifolium Andríe 

 Bot. Zeit. XIII. 32(1, — non Gr. et Godr. El. Fr. II. 373. — H. palhdum 

 var. crinigerum Thiimen Üst. bot. Zeit. VIII. 152, — non Eries. Symb. 

 94. — H. oblongifolium Schur Üst. bot. Zeit. XI. 22. — H. pleiophyl- 

 lum Schur Verh. sieb. Ver. II. (1851) 171 ; III. S7 (solum nomiuaj ; 

 En. 394'. — H. eriocaule Schur Sertum n. 1777 (solum nomen); En. 

 395]. — Magas hegyvidékek sziklás árnyas erdeiben fŐkép a hegyi és 

 havasalji tájon bőven. — Dragánvölgye a Vlegyásza hegységbén [!], 

 Vidra, Csepilor völgy [! Kern. OBZ. XXII. 352] s az egész Biharhegy- 

 ségben [!], Ponorics [Csató Erd. Muz. VI. 22], a Retyezáthegységtől a 

 Tömösszorosig és a Kőhavasig az egész hegyvidéken [! Schur 1. c. ; 

 Fuss Trans. 397], Öcsém [! Ero. Arch. III. 156 sub H. croatico et H. 

 lasiophyllo], Borszék [Schur VSV. X. 155], Kereszthegv [Janka Linn. 

 XXX. .588], Rodna és havasai [! Schur VSV. X. 126 sub H. arctico ; 

 liS sub H. lasiophyllo], Kerpenyesnél Verespatak felé [Csató exs. !], 

 Donghavas, Csomád, Büdös [!]. 



