HIERACIUM. 375 



\üoS. H. pallescens W. et K. Icones tab. űll (1812). — [H. 

 Trachseliannm Christener ! in Fries Hier. Eur. Ki. — H. oxyclon 

 Fries Epicr. (1862) 90 pro parte, teste A. Kevner in lierb. ejns ! — 

 H. pallescens Schnr" Sertum n. 1769, si determinatio ejns i-ecta est.]. 

 Mészkő havasok árnyas sziklás helyein a havasalji tájon : de magam 

 csak a Bihavhegység nyugati oldalán a Piatra Bogin [!] szedtem, hol 

 bőven terem. — Kolozsvár [? Landoz II. .33], Királykő ['?SchurEn. 

 3931. Eheskő Brassónál, Tcircsvár f '? Frevn Közlem. XIII. 9ii. 



^ 12.39. H. Kotschyanum Heuff.- ! in Flóra 18,53 p. 61S; Zool. bot. 

 Ges. VIII. (1858) 152. — Havasalji bérczeken a Retyezát havas felé a 

 Yalereiiaszka felett [! Heuíf. in Flóra 1. c.]. — [H. Kotschyanum Heuff. 

 sistit speciem propriam a H. Dacico totó ccelo diversam, nec cum 

 H. Gothico conferendam, sed H. Silesiaci Kranse. et H. porphyritici 

 aífinem. Pertinet ad sectionem //. Silesiaci. a quo verum distinguitur : 

 phyllis anthodii solnm atro viridibus, nec nigi'icantibns, flores junio- 

 res evidenter superantibus, ])orro phvllis angustioribus, ideoque apice 

 non obtnsis. sed acutinscule angnstalis; dentibus lignlffi dimidio qnam 

 in H. Silesiaco angustioribus : pedunculis stellato-pubescentibus non 

 nigricantibus ; caule foliisque levibus non nsperulis : caule peduncu- 

 lisque pilis nigris destitutis ; caule in parte infcriori foliisque inferiori- 

 bus (basilaribus) margine costaque jiilis albidis elongatis, diametro 

 caulis longioribus vestitis ; foliis caulinis in parte tertia supra basin 

 non angustatis, sed rotundato abrupteque in basin constrictis. — A 

 7/. jmrphi/ritico Kern. cui etiam valde accedit, differt : colore totae 

 plantae pallido, foliis inferioribus anguste elongato lanceolatis, supe- 

 rioribus pluribus rigidioribusque. dorso stellato denseque pubescenti- 

 bus ; phyllis anthodii majoribus ; inílorescentia ob pedunculos breves 

 contracta racemiformil . 



1240. H. VUlgatum Fries Nov. (ed. 1819) 76. — H. silvaticum 

 Baumg.''' ! En. III. 28, — non L. — H. ramosum Baumg. 1. c, et Auct. 

 Trans., — non W. et K. — H. Ijachenalii et H. angustifolium Gmel. 

 FI. Bad. III. 322 et 323, — ex Neilr. Hierac. i9. — H. Kladnianum et 

 H. pseudoramosum Schur! En. 390, et 391. — H. gothicum Porc. ! 

 En. 36 : Naseud. 105, — non Fries. — H. silvestre Fuss in Baumg. 

 Mant. 69 ; Fnss Alt. Arch. III. 257, — non Tauschj. — Erdős hegyvi- 

 dékeken az egész terület mezei és hegyi táján. 



i H. i nti/bacmm W\űL .n Jacq. FÍ. Aust. V. (177S) app. tab. 43.— 

 [H. albidnm Vili. Prosp. (1779) 36]. — üaure de Lotri havason Rumá- 

 niában T? Baumg. 1. c.1. 



1241. H. prenanthoides Vili. FI. Delph. (1785) 85 ; dauph. III. 

 (1789) 108. — H. prenanthoides Baumg." En. III. 31. — H. juranum 

 var. stenanthum. et H. elatum var. Hunyadense Borb. Természet. 1878 

 p. 26]. — Hegyvidékek erdeinek szélén a hegyi és havasalji tájon szór- 

 ványosan. — Retyezát hegységben a Gurazlatye közelében [Simk. Köz- 

 lem. XV. 574], Brassónál a C'zenkhegyen 'Schur En. 397], Pojána a 

 Keresztényhavas alján [!L Rodna havasai jCzetz ! Erd. Muz. VI. 16], 

 Stol, Galacz. Rotunda. Lapadna. Arszul, Cziblesz. Hudina [Baumg. 

 1. cl 



