GKNTIANA. 397 



laantlie Baumg.'' En. 1. 193. — G. serotina ScliurVerh.sieb. Ver. III. 96. 

 ■ — G. pneumonanthoides Sclmr ! En. -i.")? est forma latií'olia, apud nos 

 frequentior, idest G. Pneumonantlie var.) elliptica KI. et Páclit ; Andra3 

 Bot. Zeit. Xin. 703] . — Erdők tisztásain, cserjés füves helyeken, kissé 

 nedves kaszálókon az egész terület mezei és hegyi táján. 



1313. G. frigida Hánke in .Jacq. Collect. lí. (1788) 13. — [G. fri- 

 gida Baumg." Mant. ál]. — Havasok köves tetőin. — Negoj [Reissen- 

 berger ap. Fuss Bericht. 22], Bulla [Fuss Trans. 438], Árpás havasai 

 [Scíiur VSV. III. 80], Bráza havasai [Schur VSV. II. 170], Ucsa-mare, 

 Tericza [Baumg. ! Mant. 21], Bucsecs [! Kotschy ap. Fuss Bericht 22], 

 ÜnőkŐ [Kovács in Sternh. Sieb. 21]. 



1314. 6. acaulis L. spee. (ed. 1753) 228 var. a). — [G. acaulis 

 Baumg.- ! En. I. 194. — G. excisa Presl. in Flóra XI (1828) 2G8. — G. 

 alpina Schur Sertum n. 1894 ; En. 458, — non Vili.]. — Havasok köves 

 tetőin. — Retyezát havasok [! Csató Erd. Muz. IV. 83], Parenghava- 

 sok [Fuss Trans. 439], Czibinhavasok [Baumg. ! 1. c. ; Fuss Trans. 

 439], Szurul [Baumg. 1. c], Plaju-czeri, Burkács [Fuss Trans. 439], 

 Domna-tava [Fro. VSV. VÜ. 128], Bulla, Butyán [Fuss Trans. 439], 

 Árpás havasai [Schur VSV. III. 88], Bráza havasai [Schur VSV. II. 

 170], Királykö [Kotschy ZBG. III. 65], Keresztényhegység [.'Fuss 

 Trans. 439], Öcsém [Schur ÖBZ. VHI. 23], Eodna összes havasai, Ar- 

 szul, Cziblesz [Baumg. ! 1. c.]. 



1314/6. G. Clussii Perr. et Song. Indicat de quelque. pl. (1855) 

 33. — [G. acaulis a) firma Neih. Nied.-Üstr. (1859) 476 ; Simk.- Album 

 184- — '? G. acauhs Freyn Közlem. XIII. 97, ex loco natali]. — Szaka- 

 dékos mészkő hegyeken a hegyi és havasalji tájon. Skericza Padságnál 

 [Simk. 1. c], Ordenkusa völgye Szkerisoránál a Biharhegységben [!], 



1315. 6. Orbicularis Sclmr ! En. (1866) 458 descript ; in Verh. sieb. 

 Ver. HL (1852) 88, et in Öst. bot. Zeit. VIII. (1858) 394 sohim nomina. 



— [G. bavarica Baumg. ^' ! En. I. 195, et Auct. Trans. — G. rotundifo- 

 lia íi) calcarea Porta et Rigó ! exs. n. 3 itineris itahci II. (1785). — G. 

 brachyphylla et G. imbricata Schur En. 458, 459, — nec ahorum]. — 

 Havasok köves tetőin a déli határ-hegylánczolaton. — Bulla völgy 

 [Schur ÖBZ. VIH. 394], Árpás havasai [Schur VSV. HL 88], Ki- 

 rálykö [Fuss Trans. 439], Bucsecs, Keresztényhegység [! Baumg. 1. c], 

 Ucsa-mare [Baumg. ! hevb.]. 



1316. G. aestiva Schmidt. Boh. (1793) n. 119, et apud Eoem. 

 Arch. I. (1796) tab. 3 f . 8 sub Hippione. — [G. angulosa MB. Taur. 

 Cauc. I. 1808) 197. — G. ffistiva Roem. et Schult.Syst. VI. (1820) 156. 



— G. verna Baumg.^'M En. I. 194 cum var. y) elongata Baumg., et 

 Auct. Trans., — non L., nec G. elongata Haenke. — G. verna íi) alata 

 Grísb. Gént. 263. — G. gelida Reissenb. Verh. sieb. Ver. XV. 201, — 

 non MB. — G. bavarica Fuss Trans. 439, quoad plantam alpis Koron, 



— ex Porc. En. 40]. — Havasok sziklás törmelékes helyein főkép 

 mészkövön. — Retyezát havasok mészköves részein [Csató Erd. Muz. 

 IV. 83], Pareng havasok, Czibiniézer [Fuss Trans. 440], Kokerics 

 [Fuss Bericht 22], Szurul [Baiimg. 1. c]. Csörte, Domna völgye, Bulla 

 völgye [Fuss Trans. 440], Árpás havasai [! Schur VSV. III. 88], Foga- 



