406 ECHIUM. PÜLMONARIA. 



1353. E. rubrum Jacq. FI. Aust. V. (1778) App. t. 3. — [E. rub- 

 rum Baumg. ■' En. I. 130]. — Napos dombokon, szikár kaszálókon a 

 mezei tájon. — Kolozsvár [! Landoz I. 11], Kolos, Apahida [Scliur 

 En. 4-71], Boós. Yirágosvölgy [Frevn Közlem. XIII. lOT, Kérő Sza- 

 mosuivár mellett [Czetz Erd. Muz.'VI. 14], Torda [! Eresei Törd. 82], 

 Gerendi függő [Wolff MNL. I. 03]. Alsó-Hzt-Mihályfalva [!], bőven a 

 Bilakon [! Schm* En. 471], bőven Dévánál a Bezsán erdőnél és Vajda- 

 Hnnyad szénainezőin [!], Nagy-Oklos [Csató Erd. Mnz. VI. 23], Szász- 

 város [Unver. ap. Fuss VSV. XIV. 199]. 8zékácsvölgy [Csató Székács 

 206], Szászsebes [Sclmr VSV. X. 01], Szerdahely, Kisludas, Szász- 

 ujfalu [Fuss Alt, Arcb, II. 355], Vizakna, Szt- Erzsébet [Andra3 Bot. 

 Zeit. XÍII. 704], Nagvcsűr, Dolmánv [Fuss VSV. XIV. 199], Segesvár 

 [Fro. Schássb. 49].'^Medgyes, Monora, Tür [Barth VSV. XVIII. 89], 

 Nagybun, Kőhalom [Baumg. 1, c], Szászrégen [Emerích ap. Fuss VSV. 

 XIV. 199]. 



;^5."). Pulmonaria L. gen. n, 184. 



1354. P. officinalis L. spec. (ed. 1753) 135. — [P. officinalis 

 Baumg.''' En. I. 124. — P. angustifolia Baumg.! et Auct. Trans. pluri- 

 morum. — P. saccharata Fuss! Trans. 454; Schur En. 471. — P. ob- 

 scura Du Mórt. in Bull. Bot. Belg. IV. 341]. — Erdőkben és ligetek- 

 ben az egész terület mezei táján. 



1355. P. rubra Schott. et Ky.- in Bot. Zeit. IX. (1851) 395. — 

 [P. transsilvanica Sehur ! Verh. sieb. Ver. III. (1852) 88; En. 471], — 

 Nedves árnyas erdőkben a hegyi és havasalji tájon. — Plesuhegy Csú- 

 csánál [Feicht. Közlem. IX. 93], Kecskekő. Piatra-Strucu Vidráná!, 

 Ordenkusa völgye és a Jégbarlang Szkerisoránál, Vulkán hegy [!].. Re- 

 tyezáthegység [! Csató Erd. Muz. IV. 83 ; VI. 39], Muncsel havasai 

 [Unver. ap. Fuss VSV. VIII. 173], Götzenberg, Présbe, Riuszaduluj, 

 Felső-Sebes [Fuss! Alt. Arch. III. 117], Kisdisznód, Zood [Fuss Bé- 

 ri cht 20], Schanta [Ormay exs. !], Plaju-Iván [Fuss Trans. 454], 

 Mumma [Schur En. 472], Picsoru-Burkuluj Frecknél [Fuss Trans. 

 454], Avrisel [Winkler (^BZ. XVI. 45], Árpás hegysége [! Schur VSV. 

 III. 88], Kerczesora és Fogaras hegvsége [? Schur En. 472], Krepatura 

 Zerny est felett [! Borb. ÖBZ. XXXV. 76], Bucsecs [Kotschy ZBG. III. 

 136], Salamonkő Brassónál [Schur En. 472]. Kereszténvhegység [Fuss 

 Trans. 454]. Piroska [Baumg. herb. !], Hargitta [Fro. VSV. VIII. 

 103], Büdös [Schur ÖBZ. VIII. 287]. Felső-Torja, Öcsém. Ünőkö 

 [Schur ap. Fuss VSV. VIII. 173], Borszék [Janka ÜBZ. XVIII. 199], 

 Korongyis [Eeckert VSV. VI. 1 8] s Rodna egész hegyvidékén [Porc. 

 En. 41], Bisztra völgye Bukova felett a Vurvu-Petri felé bőven [!]. 



1356. P. Dacica Simk. Közlem. XV. (1878) 583 pro var, P. rubrae. 

 — [P. média Czetz^= ! Erd. Muz. VI. 19, — non Hőst. — Habitu 

 characteribusque inter P. mollissimam et P. rubram quasi média. 

 Calyces inflorescentiaque pilis articulatis mollibus subglandulosis ve- 

 stiti, qua nóta facile distinguitur a P. média Hőst. idest P. oblonriata 

 Schrad, ut etiam a P. styriaca Kern, et P. tuberosa Schrank, in qui- 



