VERBASCUM. 413 



mentén. — Drágán völgye a Vlegyásza hegységben [!], Csúcsa, Bánffy- 

 Himyad, Egeres, Kolozsvár, Torda ['? Freyn Közlem. XIII. 10;>], Kolos 

 [?ScÍinr En. 481], Bilak, Mamutliegy Gyulafehérvárnál [?Cserni Gyu- 

 lai. 24], Eetyezáthegység patakainál [Simk. Közlem. XV. r)88], TájíX 

 szakadék Petrozsénynél [Barth herb. !], Nagyszeben, Kistorony [Schur 

 En. 481], Árpás patakánál [! Schur En. 481 sub V. subalpino], Beret- 

 halom [?Salzer Reiseb. 33], Medgyes [? Salzer VSV. VIII. 9], Asszony- 

 falva, Kisselyk, Csicsóholdvilág, Monora, Balázsfalva, Hosszúaszó, 

 Kisekemezö, Nagyekemezö [? Barth VSV. XVIII. 90], Segesvár [? Fro. 

 Schássb. .jO], Agostonfalva és Földvár közt [? Freyn Közlem. XIII. 

 103], Csik-Szt-Domokos [Schur ÖBZ. VIE. 24],' Borszék [Wolff. 

 MNL. I. 03]. Szászrégen [? Emerich ap. Fuss Trans. 462], Besztercze 

 [?Herzog Bistr. 34], Brassó [Schur ap. Borb. Term. Füz. IV. 273], 

 Büdös, Tohán [Borb. 1. c.]. 



1377. V. thapsiforme Schrad. Monogr. Verb. I. (1813) 21.— [V. 

 cuspidatum Schrad 1. c. 23 ; Baumg.''' En. I. 162]. — Alantabb vidékek 

 erdeinek szélén s patakai mentén. — Kolozsvár [! Schur VSV. X. 105], 

 Torda [Wolff MNL. I. 63], Gyulafehérvár [Cserni Gyulaf. 24], Padság 

 pataka, Déva hegyein, Szántóhalma és Keresztúr közt a Cserna mellé- 

 kén [!], Talmács [Schur En. 481], Rozsnyó [Baiimg. 1. c], 0-Rodna, 

 XJj-Eodna, Aranvos-Besztercze [Porc. En. 42], Gáncs [Czetz Erd. Muz. 

 VI. 22]. 



1378. V. phiomoides L. spec. (ed. 17,53) 1194. — [V. phlomoides 

 Baumg.''' En. I. 162. — V. calvescens Schur Én. 481. — V. Bohemicum 

 Eorb. Term. Füz. IX. (1885) 276.]. — Utak mentén, mesgyéken, lege- 

 lőkön, parlagokon az egész terület mezei táján közönséges. 



var.) foliis breviter seu semidecurrentibus : V. australe Schrad. 



I. c. 28. — [V. nemorosum, et V. montanum Baumg.'' I. 162, 163, — 

 et Auct. Trans.]. — A tó'alakkal vegyest, de csak szórványosan. — 

 Padság patakánál [!], Alsófehér-megyében és Hunyad-megyében, Ros- 

 kány [Baumg. 1. c], Árpás hegyvidéke [Schur VSV. III. 88], Beret- 

 lialom, [Salzer Reiseb. 33] . 



1379. V. Danubiale (austriaco x phlomoides) Simk. Term. Füz. 



II. (1878) 36. — [V. crenatmn var.) macrocalycinum Borb. Ertekez. 

 XI. (1881) 80]. — Hátszeg dombjain (Borb. Term. Füz. IX. 278). 



1380. V. Reissekii (Lychnitis x phlomoides) Kerner Öst. bot. 

 Zeit. XXIII. (1873) 247. — Napos dombok pariagain s legelőin. — 

 Kolozsvár [Borb.- ÖBZ. XXVIII. 279], Aranyihegy Piskinél[!]. 



t V. spurium Koch. Syn. (ed. 1837) 511 ; (ed. 1857) 444. — Ko- 

 lozsvár [Landoz '^ II. 34, — sed V. Thapsus L. ex quo V. spurium 

 hvbriditatis modo oritur, ad Claudiopolin vix nascitur]. 



t V. coUiniim Schrad. Monogr. Verb. I. (1813) 35. — [V. 

 thapso-nigi'um Schiede plánt. hybr. 32, — sed stirps apud nos indica- 

 ta potius ad V. thapsiforme -nigrum Schiede 1. c. 36, idest ad V. adul- 

 terinum Koch Syn. (ed. 1837) 512 pertinet]. — Kolozsvár [Landoz''' 

 II. 34], Büdös [Borb. ÖBZ. XXVIII. 311]. 



1381. V. speciosum Schrad. Hort. Gött. II. (1811) 22. tab. 16. — 

 [V. speciosum Schur" Sertum n. 2022]. ■ — Napos szikár dombokon és 



