VERBASCUM. 41 5 



[Schiir ap. Borb. Term. Ftiz. IX. 275], Vízakna, Nagycsűv, Szászujfalu, 

 Dolmány, Vestény, Freck, Kerczesora üvegbutája [Fuss Trans. íáV.í]. 

 Giresau [Fro. YSV. VII. li2(J], Medgyes, Monora, Hosszúaszó, Mikeszá- 

 sza, Kisekemezö, Nagyekemező [Barth VSV. XVIII. 90], Segesvár 

 [Fro. Scbássb. 50], Brassó, Tollán [Schur ap. Borb. Term. Füz. IX. 

 275], Bükkszád [Borb. ÓBZ. XXIX. 399], Borszék [Salzer Eeiseb. 81], 

 Szászrégen [Emerich ap. Fuss Trans. 46.3], Besztercze [Herzog Bistr. 

 35], Eodna vidéke [Czetz! Erd. Muz. VI. 22; Porc. En. 42], Csomád és 

 Büdös hegyek [!]. 



13S7/b. V. comosum Simk. Term. Füz. II. (1S78) 3('). — Erdők 

 szélén cserjés lielveken a mezei tájon. Bucsesd mellett a Vulkán hegy 

 alatt [!]. 



1387,c. V. thyrsoideum Hőst. FI. Aust. I. (1827) 289. — [V. thyr- 

 soideum Schur''' Sei-tum n. 2024. — V. abietinum Borb. ! Verli. Ver. 

 Brandenb. Anno 1875. — V. Barthii Schur! ap. Barth Arch. XV. 

 (1879). 114 seu. V. sublyratum Borb. Term. Füz. IX. (1885) 278. — 

 V. nigro X phlomoides Schur ! ; Porc. En. 42 ; Porc. Naseud. 80 ; 

 Borb. Term. Füz. 1. c.]. — Erdők szélén, cserjés füves helyeken a me- 

 zei tájtól a havasalji tájig szórványosan. — Egerszeg, Marosvásárhely 

 [Barth! 1. c], Padság patakánál [!], Eetyezát hegység [! Borb. 1. c], 

 Szászsebes [Schur VSV. X. (31], Nagyszeben, Zernyest. Czenkhegy, 

 Tusnád [Borb. Term. Füz. IX. 278], Felső-Tömös, Zaizon TBarth exs. í], 

 Csik-Szt-Domokos [Schur ÖBZ. VIH. 24], Öcsém [Schur VSV. X. 175], 

 Eodna vidéke [Czetz Erd. Muz. VI. 22], Szt-György fürdő [Porc. 1. c.]. 



1388. V. Hinkei Friv. in Magv. Tud. Társaság Évkönyvei Hl. 

 (1834—36) tab. 1 1 !, etiam in Flóra XIX. (1836) 440. ^ [V. lanatum 

 Schur* Sertum n. 2025, — et Auct. Trans., non Schrad. — V. Wierz- 

 bikii Heuff. ! in Eochel reise (1838) 86]. — Erdők nyilt helyein a he- 

 gyi és havasalji tájon, hol a V. nigrumot helyettesíti. — Dragánvölgye 

 a Vlegyásza hegységben [!], Csúcsa, Nagysebes [Barth Arch. XV. 114], 

 Bánffy-Hunyad és Sztána közt [Freyn. Közlem. XIH. 103], Vidra, 

 Nyegra és Szkerisora hegyei, Abrudbánya és Zalatna közt, Detunata, 

 Vulkán hegy, Zám, Nagyág, Pareng hegység [!], Seráli havas a Eetye- 

 záthegységben [Csató Erd. Muz. IV. 83], Nagyszeben, Brassó, Öcsém 

 [Schur En. 482], Bükkhavas Borszéknél [Walz MNL. Hl. 69], Besz- 

 tercze [? Herzog Bistr. 35] ; Szurul, Negoj, Kerczesora havasai, Eogo- 

 zsely [Schur ap. Borb. Term. Füz. IX. 274]. 



1389. V. glabratum Friv. ! in Flóra XIX. (1836) 44. — [V. leio- 

 stachyon Grisb. Eum H. (1844) 43 ; Schur''' Sertum n. 2026. — V. leio- 

 caulon Heuff. Öst. bot. Zeit. VIH. (1858) 28. — V. erythrocaule 

 Schur! En. (1866) 483 seu V. decalvans (nigrum x glabratum Borb. 

 Term. Füz. IX. (1855) 278.]. — Erdők szélén és nyilt helyein a me- 

 zei és hegyi tájon. — Csáklyaikő, Krakkó völgy a Kecskekő alatt, Vul- 

 kán hegy, Detunata, Abrudbánya, Bucsum, Verespatak [!], Csetatye- 

 boli és Tája völgye Petrozsénynél [Barth exs. !], Götzenberg [Ormay 

 ess. !], Présbe, Kerczesora hegysége [Schur En. 483]. 



1390. V. rubiginosum W. et K. Icones tab. 197 (1804), [V. rubi- 

 ginosum Schur''' Sertum n. 2033. — V. austriaco x phceniceum Mihi. — 



SiMONKAi : Erdély flórAja. -jt) 



