LINARIA. I-I'J 



Ver. 11. 1'J7. — L. transsilvanica Schur! Sertum n. 2()5(i ; En. 490]. 

 Délkeleti Erdély sziklás napos hegyein a mezei tájon. — Feketehalom 

 [Fuss Trans. 471], Zernyest felett a Királykő hegységén [! A.ndra) ap. 

 Schur VHV. II. 197], Kosnyó, Brassónál a Czenkhegyen [! Baumg. 1. 

 c] s az Obonuj völgyben a Pojána felé [!], Tömös szorosa a Predeal 

 alatt [Schur En. iOd, Töpehegy Alsó-Rákosnál [!]. 



1410. L. genistifolia L. s'pec. (ed. 1753) 61(i sub Antirrhino. — 

 [L. genistifolia Baumg," En. II. 206]. — Napos dombokon, folyók 

 csorvás fövenyes mellékein a mezei tájon. — Kolozsvár [Landoz I. Í2], 

 Kolos, Boós, Muntyele-mare hegység [Freyn Közlem XIII. 103], 

 Torda, Gyulafehérvár [! Baumg, 1. c], Nagyenyed, Szászvárostól Dé- 

 váig a Maros mellékein [!], Szászsebes [Csató Székács 267], Oláh- 

 brettye [Csató Erd. Muz. VI. 23], Szt-Erzsébet, Rothberg [Fuss Alt. 

 Arch. II. 374], Nagyszeben [Fuss ap. Grisb. Iter n. 154], Nagycsűr, 

 Szászujfalu, Dolmány, Hermány [Fuss Trans, 471], Freck [Fuss exs. ! 

 sub L. italica], Talmács, Segesvár [Baumg. 1. c], Predeal [Schur En. 

 490]. 



var.) L. chioraefolia Eeichb. Iconogr. V. (1827) f. 627. — [L. 

 nervosa Baumg.'' Mant. 62. — L. pyramidata Schur Sertum n. 2055, 



— non Sprg.]. — Napos dombokon, folyók csorvás mellékein a mezei 

 tájon. — Torda [! Winkler ÖBZ. XVI. 48], Nagyenyed, Szt-Mihályköve 

 'Tótfalunál, Sárd szőlői, Déva [!], Gyulafehérvár, Branyicska [.'Baumg. 

 1. c], Szászváros, Resinár [Unver. ap. Fuss VSV. XIV. 200], Veres- 

 hegv Szászsebesnél [Csató Székács 2671, Szt-Györgv- Válva [Csató Erd. 

 Muz. VI. 23], Szászcsór, Talmács Porcsesd [Fuss VSV. "^ XIV. 20], Gi- 

 resau [Fuss Trans. 471], Nagycstír, Szt-Erzsébet [Fuss Bericht. 21], 

 Szelindek, Brassó [Schur En. 490], Nagyselyk, Balázsfalva, Hosszú- 

 aszó. Mikeszásza, Kisekemező, Nagyekemező [Barth VSV. XVIII. 91]. 



var. ) angustifolia, gracilis, calycis laciniis capsula brevioribus : 

 L. COncolor Grisb. Spic. II. (1844) 21. — [L. genistifolia a) angustifo- 

 lia Schur'-'! En. (1866) 490. — L. salsa (itahca x genistifolia) Borb. 

 Ertek. IX XV. (1879) 4. 64 ex specimine incompleto solum descripta. 



— L. genistifoli.s fJ) angustata Wierzb. ap. Heuff. Zool. bot. Ges. VIII. 

 (1858) 168. — L. linifoha Grisb. Iter n. 153 p. 322, et Auct. plur., 

 non Antirrhinum linifolium L. spec. (1763) 858, quaa est, suadente 

 Boiss. FI. Oiient. IV. 378, Liüaria vulgáris. — L. Syspirensis C. Koch 

 Linn. XXIII. (18.50) 717, — ex Boiss. 1. c.]. — Napos szikár dombo- 

 kon, és fövenyes helyeken a mezei tájon. — Torda [Borb. 1. c], Tal- 

 mács, Kakasfalva, Bongárd [Schur! En. 490]. 



1411. L. Italica Trev. in Act. Acad. Leop. Car. XIII. 188. — [L. 

 italica Schur'' Sertum n. 2058. — L. angustifolia Rchb.]. — Napos 

 dombokon, szántókon, parlagokon a mezei tájon. — Kolozsvár [Schur 

 VSV. X. 10.5], Tordahasadéka [Schur VSV. X. 76], Székelykő Torocz- 

 kónál [Winkler ÖBZ. XVI. 48], Bilak [! Schur VSV. X. 64], Szász- 

 város [! Unver. ap. Fuss Trans. 471], Gyulafehérvártól Zámig a Maros 

 mellékein s főkép Déva környékén, Piskitöl Váraljáig a Sztrigy mellé- 

 kén, Vajda-Hunyad szénamezőin [!]. Nagyapóid [Fuss Trans. 471]. 



1412. L. Kö'sensis Simk. Term. Füz. II. (1878) 143. — [L. Bie- 



