4^0 LINARIA. — VERONICA. 



bersteiüii Janka ' exs. ! Simk. Magy. Növ, Lap, II. 150. — L. rudia 

 Janka! Term. Füz. IV. (1880) 305. — Stirps intermedia quasi inter L. 

 vulgarem et L. Italicam, — sed ob foliis suis firmis et sat latis vix 

 illarum hybrida progenies. A L. vulgari dignoscitur : foliis latioiibns 

 et durioribus, caiüe totaque plánta glaberrima, floribus flavicantibus 

 (nec albicautibus] et labio inferiore angustiore. A L. Biebevsteini 

 Bess. Eü. á5, quae est stirps littoralis caule liirto praedita, jam glabri- 

 tie recedit], ■ — Napos szikár dombokon a mezei tájon. - — Kolozsvár 

 szénamezöin [Simk. MNL. 11. 150], Íázt-Gotliard, Czege, Feketelak 

 [Janka 1. c.]. 



1413. L hybrida Sclmr- ! En. (1866) 491. — [Stirps inter L. ge- 

 nistifoliam et L. intermediam Schur média qnarum verisimiliter hyb- 

 rida íJrogenies. Proxima etiam L. Kösensis Simk., sed ab hac inflore- 

 Bcentia elongata et praecipue seminnm strnctm-a discrepat. Habét nam 

 semina nigra, quam in L. Kösensis crassiora radiatim reticulatoque 

 elevato rugósa vix alata. Fólia firma, sat lata, illorum L. Kösensis 

 breviora]. — Folyók s patakok csorvás mellékein a mezei tájon. — • 

 Talmáes, Tömöspataka Brassónál, Maros forráspatakánál [Schur ! En. 

 491]. 



14Ji. L intermedia Schur in Üst. bot. Zeit. VIII. (1858) -21S 

 solum nomen ; Verh. sieb. Ver. X. (1859) 175 descripta. — [Linaria 

 vulgáris Baumg.''' ! En. II. ;20(í, et Auct. Trans., non Mill. — Antin-lii- 

 num Linaria Czetz ! Erd. Muz. VI. 11, — non L. — Cymbalaria Li- 

 naria Eresei Törd. 36. — L. glauca Schur ÖBZ. XI. ('l861) 36^2, ex 

 ipso Schur in 1. c, etiam ex descriptione]. — Ugarokon, szántókon, 

 parlagokon, utak s folyók mentén az egész teraíet mezei táján kö- 

 zönséges. 



( Utrum Linaria rulgaris Mill. typica [L. glaucophylla Schur ! 

 En. 491 non (Brot.)] inflorescentia glandulosa praídita in Transsilva- 

 nia et quibus in locis nascitur, denuo investigandum. Ego tam in her- 

 bariis quam in natui*a, solum stirpem pedunculis rachique glabris 

 prffiditam inveni. — Hogy Erdélyben terem-e és hol az igazi L. vul- 

 gáris Mill. ; ujabb kutatások által derítendő ki. Eészemröl Erdélyben 

 mindeniatt csak a L. intermediát láttam, s a gyűjteményekben is L. 

 vulgáris alatt Erdélyből csak a L. intermedia található. Janka V. arról 

 értesít levelében, hogy a Mezőségen a L. vulgáris Mill. tőalakja is 

 terem, 



371. Veronica L. gen. n. 25. 



1415. V. scutellata L. spec, (ed. 1753) \± — [V. scutellata 

 Baumg.''' En I. "23]. — Mocsaras nedves réteken, vizárkokban a mezei 

 tájon. — Csúcsa [! Feicht. Közlem. IX. 91]. Nagysebes, Drágán völ- 

 gye [!], Kolozsvár [Landoz I. 12], Torda-Kex-esztesi mocsarak [Wolff 

 MNL. I. 63], Gyulafehérvár [Cserni Gyulai". 24], Nyegra a Biharhegy- 

 ségben [.'Kern. ÖBZ. XXHI. 304], Vidra és Szkerisora völgyei men- 

 tén, Kovrágytól a Sztrigy mentén Pujig[!], Székácsvölgy [Csató Szé- 

 kács 267], Medgyes, Balázsfalva, lüskapus. Asszonyfalva [Barth VSV. 



