422 VKKONICA. 



ben és gyümölcsösökben az egész terület mezei táján, s innen a feny- 

 vesekig. 



14-21. V. montana L. Amoen. IV. (1759) 263. — [V. montana 

 Baumg.''' En. I. 25]. — Hegyvidékek erdeiben a hegyi és havasalji 

 tájon. — Kolozsvár [Baumg. 1. c.]. Gyulafehérvár [Cserni Gyulaf. 24], 

 Gejna és Valye-Dregiczi a Biharhegységben [!], Szúrni, Eakoviczán, 

 Buttyán [Fuss Trans. 474], Árpás hegysége [! Hchur V8V. III. 89], 

 Medgyes, Segesvár. Brassó [Banmg. 1. c], Öcsém [Schur ÖBZ. VIII. 

 24], Besztercze [Banmg. 1. cl, Rodna vidéke [Czetz Erd. Muz. VI. 22], 

 Donghavas Zajzon felett [! i. 



1422. V.'officinalis L. spec. (ed. 1753) 11. — [V. officinalis 

 Bamng.'- En. I. 19. — V. dryadis Schur Sertum n. 2074 seu V. ])e- 

 duncularis Schur ! En. 495, — non MB. — V. aphylla Landoz 11. 34, 

 — non L.] — Hegyvidékek legelőin, erdeinek, cserjéseinek szélein, s 

 patakai mentén a mezei tájtól a havasalji tájig az egész területen. 



1423. V. aphylla L. spec. (ed. 1753) 11. — [V. aphvlla Baumg.- 

 En. I. 21. — V. de])auperata W. et K. Icones IH. (1S12) tab. 245; 

 Baumg. En. I. 22]. — Mészköhavasok sziklás törmelékes ormóin. — 

 Podricsel [Schur En. 49(i], Királykö [! Kotschy ZBG. III. 65], Bu- 

 csecs!, Piroska, Arszul, Cziblesz [13aumg. 1. c.]. 



1424. V. Baumgartenii E. et S. Syst. I. (1X17) 100. — [V. petra^a 

 Baumg. ='^ En. (1816) I, 21, — non "Stev. in Mem. Soc. de Mosc. III. 

 (1812) 250]. — Havasok szikláin. — Retyezát havasok [! Schur En. 

 4-99], Pareng, Frumósza [Fuss Trans. 475], Folté, Szurul, Vurfu-Moasi 

 [Baumg. 1. c], Budislav, Csörte, Albote [Fuss Trans. 475], Negoj [Fuss 

 ap, Grisb. Iter n. 1601, Domna völgye [Fro. VSV. VII. 126], Árpás 

 havasai [.'Fuss Alt. Arch. II. 350], Bráza havasai [Schur VSV. H. 170], 

 Bucsecs, Teszla, Pietroszul [Baumg. 1. c], Ünökő [Bielz ap. Schur 

 VSV. I. 101], Laalató [Salzer Reiseb. 318], Kis-Ünőkő, Obersia-Rebri 

 [Porc. En. 43], Galacz [Porc. exs. !], Korongyis [Schur VSV. X. 149], 

 Piatra-arsze [Fuss Trans. 475]. 



14-25. V. prostrata L. spec. (ed. 1762) 17. — [V. prostrata 

 Baumg.* En. I. 24]. — V. macrodonta Borb. Öst. bot. Zeit. XXXIV. 

 73, ob fructu glabro]. — Legelökön napos füves dombokon az egész 

 terület mezei táján. 



1425//^. V. pubícarpa Simk. — Inflorescentia gracili, magnitudine 

 calycum, fructuum et pedicellorum cum V. prostrata congruit ; sed 

 fructibus, oblongis, evidenter longioribus quam latis acute emargina- 

 tis tenuiterque puberulis ab ea diversa : fructus nam in V. prostrata 

 obovati, ferre truncati aeque lati ac longi et glaberrimi inveniuntur. - — 

 Napos füves helyeken a mezei tájon. — Szászcsanád [Barth exs. !], 

 Váralja és Kovi-ágy közt a Sztrigy mellékén [!], Töpehegy, Czenkhegy, 

 Hétfalu hegvei [!]. 



1426. V. Austriaca L. spec. (ed. 1762) 18. — [V. dentata Schmidt 

 Boém. I. (1793) 20; Baumg.- ! En. I. 23. — V. orientális et V. hys- 

 sopifolia Schur! En. 493]. — Napos füves helyeken a mezei és hegyi 

 tájon ; de lelöhelvei nagyrészt bizonvtalanok. — Kolozsvár [Andrte 

 Bot. Zeit. XIII. 740], Csáklyaikö [Barth VSV. XIX. 144], Hosszúaszó, 



