424 VERONICA. 



ekemező [Barth VSV. XVIII. í)2J. Medgyes [Salzer V8V. VII. 91], Erzsé- 

 betváros [Fuss Trans. 475], Segesvár [Fro. Hchássb. 51], Brassónál a 

 Czenkhegyen ! [András Bot. Zeit. XIII. 740], Árpás havasán a Mughus- 

 regióban [? Schur En. 494], Hzurul. Zalány, Lövete, Hargitta [Baumg. 

 1. c], Besztercze [Herzog Bistr. 35], Sajó völgye [Porc. En. 43], Gáncs 

 [Czetz Erd. Muz. VI. 22], Bolnokhegy Hétfahinál [!]. 



1429. V. crinita Kitaibel in Schult. Üstr. FI. I. (1794) 27 ; ed. II. 

 (1814) 2(5. — [V. crinita Schur''' En. 494; Simk. ap. Kerner Schedae 

 III. 91]. — Napos dombok cserjés köves helyein, erdeinek szélén a 

 mezei tájon. — Déva hegyein [Simk. 1. c], igy a Szárhegyen, Várhegyen, 

 Deczebalon és Kozolyán, Boicza és Nagyág az Erczliegységben, Maros- 

 Sólymos Vajda- Huny adtól a Cserna mentén Telekig s innen Govas- 

 diáig[!]. Resinár felett [Schur 1. c.]. Tája szakadék Petrozsénynál 

 [Bartíi ap. Borb. ÖBZ. XXXVI. 214]. 



1 430.V. Bachofeni Henff. in Flóra XVIII. ( 1 S35) 253. — [V. média 

 Baumg.''- ! En. I. 17. — non Schrad.]. — Magasabb hegyvidékek szik- 

 lás patakai és folyói mentén a mezei és hegyi tájon. — Ruszkabánya 

 [Wierzb. ap. Grisb. Iter n. 15S|, Szuszény és lílopotiva felett a Retye- 

 záthegységben i! Heuíf. 1. c. ; et ZBG. XIII. 17(J], Guraró, Falkenstein 

 Riuszadulnjnál, Verestoronyszorosa [Fuss Alt. Árch. III. 2(iÜ], Laza- 

 reth-rét Nagyszebennél. Árpás hegysége [? Schur En. 4971, Kőhalom. 

 [Baumg. 1. c], Feketehalom, [Fuss Trans. 476]. Adn : Stirps haec etiam 

 in Oriente naseitur. vidi nempe specimina cum Transsilvanicis ex 

 acte congrua in herbario Haynald a cl. Kotschy in itinire ejus cili- 

 cico-kurdico «in provinc. Musch. in districtu Warto ad lacum Geste- 

 mert 5200' « lecta. 



1431. V. elatior Willd. En. h.Berol I. (1S09) 17. — [V. longifoha 

 Baumg.''^ ! En. I. 17 et Auct. Trans., — non L. spec. (1753) 10. — V. 

 spuria Baumg. ! En. I. Ki ; Schur ! En. 498 ; Fuss Trans. 470 ; Herzog 

 Bistr. 35. — V. maritima Auct. Trans., — non L. — V. arguta Schur 

 Verh. sieb. Ver. X. 113, — non Schrad. — V. glabra Schur! En. 

 498. — V. transsilvanica Schur ! En. 498 est forma angustifolia. — 

 V. média Herzog Bistr. 35]. — Folyók patakok, s mocsarak mentén a 

 mezei tájon. — Dragánvölgye a Vlegyásza hegységben [! t, Kolozsvár 

 [András bot. Zeit. XIII. 740], Szamosujvár [Schur VSV. X. 113], Kö- 

 rösbánya [Kern. ÖBZ. XXIV. 21], Déva [!], Nagyszeben [Schur En. 

 498], Apácza, Földvár, Bene [Freyn Közlem. XIII. 104]. Feketeha- 

 lom. Brassó, Tömös [Baumg. I. c], Marosvásárhely [Barth Arch. XV. 

 114], Öcsém [?Fuss Trans. 476], Szászrégen [Emerich ap. Fuss 1. c], 

 Besztercze [Herzog Bistr. 35], Nagyfalu és Monok a Sajó völgyében, 

 Magvar-Nemegye [! Porc. En. 43]. 



'1432. V. foliosa W. et K. Icones tab. 102 (1802). — [V. fohosa 

 Baumg.''' ! En. I. 17.- — V. brevifolia Schur Verh. sieb. Ver. X. (i4, — 

 an etiam MB.]. — Szénamezőkön, kaszálókon a mezei tájon, Kolozs- 

 vár T! Baumg. 1. c], Kolos, Virágosvölgy [Freyn Közlem. XIII. 104], 

 Torda szénamezöi [Wolff MNL. I. 63], Tövis [Barth Arch. XV. 114], 

 Magyarigen [Csató herb. !], Bilak [.'Baumg. 1. c], Zdraholcz [? Téglás 

 Tudósítv. n. 8], Vajda-Himyad szénamezői [!], Nagyapóid [Fuss Trans. 



