4oU PEDICULARIS. 



ÍStol, Galacz [! Baumg. En, 11. ^02], Ünőkö [Baumg. Mant. 01], Ko- 

 rongyis [Schur VSV. X. U9], Pietrosz [Fuss Trans. 4-94]. 



'U6Ü. P. exaltata Bess. in Flóra XV. (1832) II. Beibl. p. 19. — 

 [P. foliosa Landoz I. 12, Czetz Erd. Muz. VI. 18, — non L. — P. 

 exaltata Janka Liun. XXX. 593]. — Erdők szélem s füves helyem a 

 mezei tájon. — Kolozsvártt a Bükkön [Landoz 1. c. ; Janka 1. c], Felső- 

 Gáld felett a Csáklyaikövön [Haynald ! ap. Janka 1. c], Gáncs [Czetz 

 aj). Janka 1. c], Vasas-Hzt-Iván [.Janka Közlem. XII. 182], Tordahasa- 

 déka, Enyed és Toroczkó közt ['? Schur En. 509]. 



var.) P. Carpatica Andrai Bot. Zeit. XIII. (1855) 806, sub Pedi- 

 culari foliosa. — Difiért a typo foliis inflorescentiaque pubescentibus. 



— [P. foliosa Bamng.'' En. II. 202, et Auct. Trans. plur. — nonL. — 

 P. exaltata Schur En. -509 pro p. — P. Hacquetii Auct. Trans., — non 

 Gráf in Flóra XVII. (1832) I. p. 42. — P. transsilvanica Schur Öst. 

 bot. Zeit. XI. 3(>1. — P. exaltata [í) carpatica Porc! Naseud. 74. — 

 P. comosa Schur Verh. sieb. Ver. X. 149, — non L.]. — Havasok és 

 havasaljak sziklás füves helyein. — Ptetyezát havasok (! Heuff. ZBG, 

 VIII. 173], Stina intreriu az Avrisel völgyében [Sigerus ap. Fuss Alt. 

 Arch. II. 373], Domna völgye [Fuss Trans. 492], Árpás havasai 

 [! Andríe 1. c], Stiavu-Verosz [Fuss VSV. XVIII. 184]. Bráza havasai 

 [Schur VSV. 11. 170], Pojána-Meruluj [Kotschy ZBG. III. 273], Bár- 

 czaság havasai [Baumg. 1. c], így a Királykövön [! Kotschy ZBG. IIX. 

 ()4], s a Bucsecsen [Sclmr En. 509], Brassó [Fuss Trans. 492], Lövete, 

 üláhfalu [Baumg. 1. c], Öcsém [Schur ÜBZ. VIII. 22], Borszék [Sal- 

 zer VSV. VII. 54], Bükkhavas [Salzer Keiseb. 81; 214], Szolnok és 

 Eodna havasai [Baumg. 1. c] 



14Ü1. P. campestris Grisb. Iter (1852) 324. — [P. comosa 

 Baumg.'' En. 11. 202, et Auct. Trans. plur., — non L. — P. pseudo- 

 comosa Schur Verh. sieb. Ver. X. 68. — P. pratensis Schur ! En. 508. 



— P. dilochorrhiza Eeichb. Icones XX. (1862) 71], — Hegyi kaszáló- 

 kon, erdők szélén a mezei tájon. — Kolozsvár [.'Landoz I. 12], Boós, 

 Virágosvölgy [Freyn Közlem. XTTT. 105], Torda, Gerendi függő [Er- 

 esei Törd. 80], Skericza Padságnál [! Freyn 1. c. sub P. comosa] s egy- 

 általán Padság hegyei [!], Székelvkö [Winkler ÖBZ. XVI. 48], Tilalmas 

 Toroczkónál, Felső-Gáld [! Barth Arch. XV. 114], Csáklyaikö [!], 

 Kecskekö [.'Schur VSV. X. m], Zalathna és Verespatak [! Fuss Alt. 

 Arch. II. 374], Vulkánhegv Abrudbányánál [.'1, Nagyszeben [! Fuss ap. 

 Grisb. Iter 324], Szt-Erzsébet [Fuss Trana. 492], Morgonda, Szászha- 

 lom, Héviz, Lövete [Baumg. 1. c], Homoród fürdő és Újfalu közt 

 [Fro. VSV. VIII. 102], Gyimeslak [Haynald! ap. Janka Linn. XXX. 

 592], Görgény vidékén Úvegcsűr felett [Walz MNL. III. 69], Zajzon 

 felett a Donghavas körül [!]. 



var.) minor, caule inflorescentiaque villosuhs : P. COronensis 

 Schur! Öst. bot. Zeit. X. (1860) 183. — P. comosa Fuss'^ ap. Grisb. 

 Iter n. 161 et Auct. Trans. plur., — non L.]. — Magasabb hegyvidé- 

 kek sziklás füves helyein a havasi tájig. — Pareug [Fuss Trans. 491], 

 Prislop. Kokerics [Fuss Bericht. 21], Szurul [Fuss ap. Grisb. 1. c], 

 Árpás havasai [Schur VSV. IH. 89], Bráza havasai [Schur VSV. II. 



