432 RHINANTHUS. — BARTSIA. — EUPHRASIA. 



Czibinjézer, Picsoru-Burkuluj, Hzunil [Fuss Trans. 496], Keresztény- 

 sziget havasai [Schur En. 512], Guraró felett [Ormay exs. !], Árpás 

 havasai [! Schur VSV. IH. 89], Bráza havasai [Schur" VSV. II. 170], 

 Királykö [!], Bucsecs [! Freyn Közlem. XIII. 105], Brassó [Fuss Trans. 

 4.9(')], Tömösszorosa [Schur VSV. X. 209], Büdös [Schur ÖBZ. VIII. 

 287], Öcsém [Schur ÖBZ. Vni. 22], Muntyele-Gropilor Moldva hatá- 

 rán [Fuss Trans. 496], Eodna havasai, Arszul, Cziblesz, Gutin [Baumg. 

 1. c.j. 



1467. Rh. major Ehrh. Beitr. VI. (1791) 144. var.) glanduIosiiH 

 Simk. : calyce glanduloso piloso. — [Rh. glaber Baumg." En. 11. 193. 

 — Rh. hirsutus Baumg. 1. c. et Auct. Trans., — non Ali. FI. Ped. I. 

 (1785) 58 sub Alectvolopho. — Rh. Alectrolophus Auct. Trans., — 

 non Poll., cujus stirps genuina apud nos non nascitur, et a nostra 

 stirpe calyce pilis longis articulatis eglandulosis viloso facile distingui- 

 tur]. — Kaszálókon, erdők szélén, füves mesgyéken az egész terület 

 mezei és hegyi táján. 



var.) eglandulosus Simk.: calyce eglanduloso glabrescente. — 

 Hétfalu kaszálóin s egyéb füves helyein, így különösen Türkösnél és 

 Zajzonnál [!]. 



H78. Bartsia L. geu. n. 739. 



1468. B. alpina L. spec. (ed. 1753) 602. — [B. alpina Baumg.- 

 En. n. 192]. — Havasok sziklás törmelékes hegyhátain. — Muntyele- 

 mare [Freyn Közlem. XHI. 105], Retyezáthavasok [Simk. Közlem. XV. 

 590], Pareng havasok [! Baumg. 1. c], Czibinjézer, Rakoviczán, Budis- 

 lav, Csörte [Fuss Trans. 496], Szurul [Baumg. 1. c], Stiavu-verosz [Fuss 

 VSV. XIX. 194], Domna völgye [Fuss Trans, 496], Árpás havasai 

 [.'Schur VSV. in. 89], Bráza havasai [Schur VSV. II. 170], Királykö 

 [! Kotschy ZBG. III. 65], Bucsecs, Köhavas, Piroska, Rodna havasai, 

 Arszul, Cziblesz [Baiimg. 1. c]. Csukás [!]. 



37!». Euphrasia L. geu. n. 741. 



1469.E.RostkovianaHayne Arzneig.IX. (1823) tab. 7.— [E. offi- 

 cinalis et E. rubra Baumg.* ! En. H. 195, et Auct. Trans. — E. praten- 

 sis Fries Nov. (1828) 198. — E. speciosa et E. montana Simk. Magy. 

 Növ. Lap. III. 53 et Auct. Trans. — E. campestris Jord. — E. latifo- 

 lia Schur En. 510]. — Hegyvidékek kaszálóin s erdős cserjés helyein a 

 mezei és hegvi tájon az egész területen. 



1470. E'. stricta Hőst. FI. Austr. II. (1831) 185. — [E. rubra 

 Baumg." En. II. l'J5 pro p. — E. nemorosa Auct. Trans. — E. 

 micrantha Schur! En. 510. — E. cuprea Czetz Erd. Muz. VI. 14]. — 

 Kaszálókon, mezőkön az egész terület mezei és hegyi táján közönséges. 



1470, />. E. pubibundaSimk. — Proxima Eu. "strictae Hőst et E. 

 pectinatffi Ten., a quibus differt: calyce, fructu, foliis bracteisque 

 pube rigidula vestitis. Calyx fructifer capsulam superat et evidenter 

 minor quam in E. pectinata Ten. — • Napos szikár helyeken a mezei 



