MENTHA. 437 



Hunyadmegyében [Haynald herb. !J, Talmács [Baumg. 1. c, Kisdisznód 

 [Grisb. 1. c], Vestény, Sellemberk [íáchur En. 515], Szkoré és Freck 

 közt az ország ut mentén, Zernyest patakánál [!], Zaizon [Andrse Bot. 

 Zeit. XIII. 8i2() sub M. gratissima] . 



1488/c. M. Marisensis Simk. Term. Ftiz. IX. (1885). ^J4..— Folyók 

 s patakok mentén bőven. — Zámtól Szászvárosig és Gyulafehérvárig a 

 Maros mentén ; Árpás patakánál [!]. 



1488/y/. M. Wierzbicklana Üpiz ap. Heuffel Zool. bot. Ges. VIII. 

 (1858) 173 pro var. — Árkok s patakok mentén helyenként bőven, 

 igy Dévánál, Harónál, Zámnál. Gyulafehérvárnál, Vajda-Hunyadnál, 

 Váralja-Hátszegnél-']. — M. silvestris Auct. Trans. jó részben ehhez 

 és a M. Marisensishez tartozik. 



f M. parvi fólia Schur En. 514. — Kolos, Marosujvár [Hchur 

 1. c.]. 



f M. rotundifolia L. ; M. nndulata Willd. ; M. halsamea Willd. ; 

 M. laciniosa Schur En. 515; M. crispata 8chva.á. ; M. piperita Lí. ; 

 M. crispa L, ; M. Langii Steud. ; M. viridis L. ; sponte apud nos non 

 nascuntur. — Vadon nem jönnek elő. 



1489. M. aquatica L. spec (ed. 1753) 57G. — [M. rotundifolia 

 Baumg. ! En. II. 161. ; Barth V8V. XVIH. 93. — M. aquatica Baumg.- 

 En. II. 16í2. — M. brachystachya Borb. ! in Magy. Orv. Évk. XX. (1 880) 

 313. — M. Hungarica Borb. exs. ! an etiam Borb. in Magy. Orv. Évk. 

 XX. 313. — M. odorata Herzog Bistr. 36, — non Sole. — M. citrata 

 ('zetz Erd. Muz. VI. 17 vix Ehrh.]. — Vizárkok mentén, tavaknál, 

 mocsaras vidékeken eléggé el van terjedve, de Piodna-Naszód vidékén 

 hiányzik [Porc. En. 45;Naseud. 82]. — Kolozsvár [Landoz I. 12], 

 Gáncs [Czetz Erd. Muz. VI. 17], Szt-Gothard [Janka ÓBZ. VIH. 366], 

 Záh, Felvincz, Mohács, Gyulafehérvár, Déva [!], Krisény [Csató Erd. 

 Muz. VI. 24], Székácsvölgy [Csató Székács 268], Nagyszeben [Schur 

 En. 517], Vizakna, Nagycsűr, Szászujfalu, Giresau [Fuss Trans. 502], 

 Balázsfalva és Medgyes közt az egész vidéken [Barth! 1. c], Segesvár, 

 Szászdálya, Segesd, Nagybun, Kőhalom, Kákos, Brassó, Osdola [Baumg. ! 

 En. sub M. rotundifolia], Görgény [Fuss Trans. 502], Besztercze [Her- 

 zog Bistr. 36]. 



1489/Z>. M. hirsuta L. Mant. [1767) 81. — [M. hirsuta Baumg.* 

 En. II. 161. — M. nepetoides Schur En. 516. — M. Pannonica 

 Borb. !]. — Mocsaras helyeken gyéren. — Gyulafehérvár [Haynald 

 herb.!], Nagyszeben [Schur En. sub M. nepetoide], Vizakna [Fuss 

 Trans. 50.3], Szt-Agotha, Szászsegesd [Baumg. 1. c.]. 



f M. atrata Schur En. 516. — Brassó [Schur 1. c.]. 



1490. NI. reversa Eoch. Linn. XII. (1838) 588 tab. XIX— XXII. 

 [M. sativa et M. gentihs Baumg." En. 162, et Auct. Trans., — non L. 



— M. verticillata Baumg, En. II. 163 et Auct. Trans., — non Hoffm. 



— M. palustris Schur Sertum n. 2184: Borb. exs. !, — non Mill. Dict. 

 81. — M. rubra et M. acutifolia Schur En. 517, 518, — non Smith. — 

 M. dentata Fuss Trans. 503. — M. Bihariensis, M. frondosa et M. 

 Haynaldiana Borb. exs.!]. — Mocsaras helyeken, folyók s vizárkok 

 mentén a mezei tájon, — ■ Csúcsa, Trányis a Vlegyásza hegységben [!], 



