438 MENTHA. 



Valkó, Nagyalmás Kolozsvár, Déva [.'Baumg. 1. c], Tordahasadéka, 

 Nagvenyed, Haró. Mavossólvmos, Váralja-Hátszeg [!], Oláhbrettve 

 [Csató Erd. Muz. VI. 24 snb M. sativa], Szászváros [Fuss Trans. 503 

 sub M. gentili]. Székácsvölgy [Csató Székács 268 sub^M. sativa]. Nagy- 

 szeben, Szt-Erzsébet [Fuss Traiis. 503], Présbe, Árpás hegyvidéke 

 [Schur En. 51 S sub M. acutifolia], Szkoré és Freck közt az országút 

 meBtén [!], Ujegyliáza, Segesvár, Valdliid, Bonyha, Kund, Nagybun, 

 Kőhalom, Brassó, Besztercze, Marosvásárhely [Baumg. 1. c], Rodna 

 [Porc. Naseud. .s3 sub M. sativa et Porc. MNL. IX. 130 sub M. 

 rubra]. Gáncs [Czetz Erd. Muz. VI. 17 sub M. gentili]. 



var.) IVl. nitida Hőst ex Roch. 1. c. — [M. abruptifiora Borb. exs.!], 

 — ■ Minus ])ilosa et magis nitens quam stirps genuina. — Petrozsény 

 mellett a Zsijecz mentén [!]. 



1491. M. arvensi-reversa Siruk. — Üccurit sparse in societate 

 M. arvensis, aut M. reversaí quarum intermedia. Leviter dignoscitur 

 ab utrisque et aliis continibus calycis coníiguratione et indumento ; 

 habét nam in pedicellis leviusculis rubellis calycos turbmatos, idest e 

 basi cylindrico superne ampliatos, breves semissim fere longiores quam 

 ad aperturam latos, poiTo tota snperíicie dense setulosos, et dentihus 

 laté triangularihus acutis vei abrupte breviter acuminatis instructos. 

 Calyx M. reversaa cylindricus est, angustus bis terque longior quam 

 latus hirsutus, dentibus lanceolatis sensim acuminatis instructus, et 

 pedicelli reverse hispidi ; invicem calyx M. arvensis breviter campanu- 

 latus fere seqne longus ac látus. dentibus, depressis latioribus ac lon- 

 gis praeditus. Characteribus supra datis affinis IVl. sativae Smith Engl. 

 Bot. VII. íig 448 ! (M. arvensi-aquatica Wirtg.), sed ab ea non solum 

 statura sed etiam calycibus corollisque fere duplo minoribus primo 

 intuitu distinguenda. — Diiae sünt formae distinguenda^ : 



a) M. subarvensis (M. reversa x super arvensis) Simk. — [M. 

 arvensis x multitiora Simk. Magy. Növ. Lap. III. (1879) 53]. Habitu 

 magis ad M. arvensem accedit ob foliis ovatis, haud acute serratis ; 

 sed tota strictior, pilosior et foliis versus apicem ramorum vei caulis 

 magis decrescentibus. Crescit in agris paludosis atque in humidis secus 

 vias. — Kolozsvárt a Bükk alján [Simk. MNL. HL 53]. — Szedtem 

 Budapest mellett is Pilis- Szánthó forrásos hegyoldalain. 



b) M. subreversa (arvensis x super reversa) Simk. — Habitu M. 

 reversae Rochel, sed ab illa difiért foliis verticillastra fulcrautibus majori- 

 bus. A. M. subarvensi distinguitur foliis in petiolum attenuatis et longio- 

 ribus, oblongo ovatis, nec non serraturis argutis et dentibus acutis sub 

 patulis. — ■ Eddig csak Nagyváradon a Fáczános ligeteiben szedtem [!], 



1492. M. arvensis L. spec. (ed. 1753) 577. — [M. arvensis 

 Baumg.- En. II. 163. — M. agrestis Sole Menth. 33 tab. 14. — M. 

 subinodora SchurEn. 518. — M. carniolica Schur Sertum n. 2188 

 ex Schur en. 519]. — Szántókon az egész terület mezei táján. 



1493. M. Austriaca Jacq. Aust. V. (1778) 14 tab. 430. — [M. 

 austriaca Baumg.* En. II. 164. — • M. approximata Borbás exs. !j. — 

 Folyók árterein, morotvák mentén nedves erdőkben. — Nagyszeben, 

 TalmácB [Schur En. 518], Segesvár [Fro. Schássb. 53]. 



