442 THYMUS. 



cularis Schur! En. 5i27, — non W. et K. Icones 11. tab. 147 (1803).— 

 Th. avvensis Landoz 11. 35]. — Legelökön, napos füves dombokon 

 erdők nyilt helyein az egész terület mezei és hegyi táján. 



l.')69. Th. Austriacus Bernh. ap. Eeiclib. Germ. Exc. II. (1831) 

 31 i2. — [Th. lanuginosus Baumg." En. II. 181, et Auct. Trans, non 

 Mill. Dict. n. 8. nec. Schkuhr Handb. II. 1(')4 tab. I(i4. - Th. hirsu- 

 tns Schiir Sertnm n. ±2\d, — non MB. Taur. Cauc. II. (1808) 59. — 

 Th. pannonicus var. elegáns Kotschy Zool. bot. Ges. III. B5. — Th. 

 pannonicuK Ali.'?]. — Napos szikár dombokon, sziklás hegyoldalakon 

 főkép a mezei táion. — Kolozsvár [Simk. MNL. II. 150], Torda hasa- 

 déka [Simk. MNL. IIL 53], Bilak hegy Vájasd és Borbánd felett, 

 Nagyág, Haró, Kozolyahegy Dévánál [!], Déva hegyei [! Fuss Trans. 

 510],Kaprucza hegy Vajdahnnyadnál [! Banmg. 1. c], Nagycsűr, Zood, 

 Keresd [Fuss Trans. 510], Nagyszeben, Yizakna, Mundra [Schur En. 

 527], Medgyea, Nagyselyk [Bartíi VSY. XVIII. 94], Királykő, [Kotschy 

 1, c], Brassó [! Baumg. 1. c], Rodna vidéke [Czetz Erd. Muz. VI. 22 ; 

 Porc. Naseud. 84]. 



^. sect. Foliis non marginatis, caule bifariam pubescente. 



L510. Th. Dalmaticus Frevn! Zool. bot. Ges. XXVIIL (1878) 

 400. — [Th. acicularis Heuff. ! Zool. bot. Ges. VIII. 176, — non W. 

 et K.]. — Szikár agyagos vagy köves dombokon a mezei tájon. — 

 Kőalja- Ohába, Brassónál az Obunnj völgy mentén [!]. 



1511. Th. Chamaedrys Fries Nov. (ed. 1814) 35. — [Th. Serpyl- 

 lum x) citriodorus Baumg.'' En. II. 181. — Th. alpestris Tausch, ex 

 Cel. in Flóra 1883 p. 120. — Th. alpicolus Schur ! En. 525. — Th. 

 Serpyllum í) rigidus et s) pinifolius Heuff. ! Zool. bot. Ges. VIII. 

 175]. — Hegyvidékek füves vagy köves lejtőin a mezei tájtól a havasi 

 tájig. — Vidra, Nyegra és Szkerisora mellett az egész Biharhegység - 

 ben a havasokig, Zám, Marossólymos, Déva [!], Retyezát hegység 

 [! Hazsl. Közlem. X. 21]. Nagyszeben [!], Kisdisznód, Nagydisznód. Re- 

 sinár, Zood völgye [Schur En. 527], Árpás hegysége [! Schur VSV. 

 III. 89], Fogaras' hegysége, Királykő [! Andrae bot. Zeit. XIII. 821], 

 Bucsecs [!], Brassó [Baumg. 1. c], Kereszthegy. Rodna [Schur En. 

 527], Bolnokhegy Hétfalunál, Teszla, Csukás [!]. 



1511,6. T.p'ulcherrimus Schur! Verh. sieb. Ver. IL (1851) 170. 

 et III. 89 solum nomina ; Verh. sieb. Ver. X. (1859) 140 descript. — 

 [T. rotundifolius Schur Verh. sieb. Ver. I. (1850 lOS descript, — nou 

 Poir. Dict. VII. (1806) 654, cujus stirps genuina ex DC. Prodr. XII. 

 200 ad Th. Piperellam L. pertinet. — Th. Serpyllum t) humifusus 

 HeuÖ". ! Zool. bot. Ges. VIII. 175; et^Tli. montanus t) Chamaeledon 

 Heuff. ! 1. c. 176. — Th. Carpaticus Cel. in Flóra 1882 n. 36, ex ipso 

 in Flóra 1883 p. 123. — Th. Serpyllum Grisb. Iter n. 182. — Th. 

 Serpyllum var. alpinus Fuss ap, Fro. Arch. 145; Salzer Reiseb. 312. 

 — Th. pulegioides Porc. Naseud. 84, — non L. spec. (1753) 592]. — 

 A havasalji és a havasi táj patakai mentén s sziklás füves helyein. — 

 Podille-Mike a Szászsebesi völgyben, Frumósza [Fuss Trans. 509], 

 Besinou [Fro. VSV. VL 195], Szurul [Fro. Arch. 145], Csörte [Fuss 

 Trans. 509], Domna tava [Fro. VSV. VII. 127]. Bulla völgye [Fuss 



