THYMUS. 443 



Trans. 509 1. Árpás Imvayai [! ÍSchur VSV. III. S9], Bráza havasai 

 [Schiir VSV. II. 170], Bncsecs ! [Fuss Trans. 50!)], Ünőkö, Korongyis 

 [Scliur VSV. X. liO, 149]. 



151 l/c. Th. montanus W. et K. Icones I. tab. 71 (l<s()l). — [Tb. 

 montaniTS Baumg.'" En. 11. 183. — Th. clandestinus Schur ! Verh. 

 sieb. Ver. X. (1859) 127 = Th. montauus [^) micranthus Wierzb. ! 

 ap. Heuff. Zool. bot. Ges. VIII. (1858) 176 = sexus polygamo-femi- 

 neuH Th. montani W. et K. — Th. inodorus et Th. vulgáris Czetz ! 

 Erd. Muz. VI. 22. — Hegyvidékek erdős cserjés nyilt helyein s pata- 

 kainál a mezei tájon ; magasabb vidékeken nem láttam. — Kecskekö 

 [Schm- VSV. X. 69],Zám hegyein bőven Petrozsénynél és Felső-Árpás 

 patakánál [!], Szelindek, Szt-Erzsébet [Schm- En. 526 sub Th. clande- 

 stino], Kerczesora. Árpás és Fogaras hegysége, Királykö, Brassó 

 [Schur En. 528], Tömös szorosa (Schur VSV. X. 210]. Bucsecs, Ke- 

 resztényhegység, Keresd, Eodna hegysége [Baumg. 1. c], Kereszthegy 

 [Schur VSV. X. 158], Nyégerfalva, Gáncs [Czetz Erd. Muz. VI. 22]. 



3. sect. Foliis nervo marginatis ; caule angulato bifariam pu- 

 bescente. 



1512. Th, marüinatus A. Kern.! Öst. bot. Zeit. XXIV. (1874) p. 

 1^4. — [Th. marginatus Simk.''' Term. Füz. V. 48]. — Sziklás mészkő 

 hegyeken a hegyi tájtól a havasi tájig. — Dragánvölgye a Vlegyásza 

 hegységben [Simk. 1. c], Piatra-Strucu Vidránál, Girda és Ordenkusa 

 völgyek Szkerisoránál s innen Albakig bőven, Királykö, Bucsecs [!], 

 Keresztényhegység [Simk. 1. c], Kőhavas, Csukás [!]. 



4. sect. Foliis nervo marginatis ; caule circumpubescente tereti. 



1513. Th. nummularius MB. Taur. Cauc. II. (1808) 5S, — ex 

 descript. et ex icone in Botanical Magáz. n. 2666 ! — [Th. transsilva- 

 nicus Schur''' ! ap. C. Fuss Verh. sieb. Ver. II. 197 : III. 89 solum no- 

 mina; X. (1859] 106 descript; Schur En, 528. — Th. comosus Heuff. 

 in Grisb. Iter (1852) 328 quoad stirpem transsilvanicam, et Auct. 

 Trans., — non Th. comosus Henff. Zool. bot. Ges. VIII. (1858), 176, 

 quem clariss. CűI. in Flóra 1883 p. 147 nomine T/t. Jankae salutavit. — 

 Th. pulchellus .lanka Óst. bot. Zeit. VII. 198 ; VEI. £00. vix C. A. M. 

 — Th. pulegioides Láng; Simk. Közlem. XIV, 77, — non L. spec. 

 592]. — Hegyvidékek szikár agyagos lejtőin és mészköves szakadékain 

 a mezei táitól a havasalji tájig. — Kolozsvár [! Janka 1. c. ; Linn. 

 XXX. 593]'. Koppand hasadéka [Wolff MNL. I. 64]. Tordahasadéka 

 [! Salzer VSV. XV. 50], Székelykő [! Wolff VSV. XVI. 37], Vulturésze 

 és Skericza Padságnál [Simk Album 182, 184], Csáklyaikö, Kecskekö, 

 Detunata[!], Biharhegység tetői [Kern. ÖBZ. XXIV. 183], Vulkán- 

 hegy, Boicza az Erczhegységben, Maros-Sólymos, Maros-Némethi, 

 Haró és Vormága közt, Déva hegyei, Vajda-Hunyad Várhegyén, Go- 

 vasdia felett a Kazányoson, Váralja és Kovrágy közt [!]. Szkoku-Drék- 

 sanuluj a Eetyezáthegységben [Csató Erd. Muz. IV. 84]. Ponorics a 

 Sztrigy mentén [Csató Erd. Muz. VI. 24], Pareng [Barth herb. !j, Fe- 

 redögyógy [Un ver. ap. Fuss VSV. XV. 118], Szászcsór, Orlat, Guraró, 

 Eesinár, Zood, Talmács. Verestorony szoro?a, Porcsesd [FussL. c.]^ 

 Kisdisznód [Grisb. 1. c.]. Reusiora völgy Talmacselnél [Schuster VSV. 



