450 STACHYS. BETüNICA. SIDERITIS. 



folyók és mocsaras helyek mentén az egész terület mezei táján közön- 

 séges. 



1543. S. annua L. spec. (ed. 1753) 537 sub Betonica. — [8. annna 

 Baumg." En. 11. 174. — S arvensis Baumg. 1. c. 175 et Auct. Trans., 



— non L.].| — Szántókon, tarlókon, szőlők közt az egész terület mezei 

 táján közönséges. 



1544. S. recta L. Mant. (17G7) 82. — [S. recta Baumg.- II. 174. 



— S. tr^ssilvanica Schur En. 539 ex dignosi. • — S. decumbens Schiir 

 En.538, — non Willd. in Reichb. Germ. Exc. (1831) 318. — S. recta 

 var.) angnstata Borb. MNL. X. 117 solum nomen]. - — Napos füves 

 dombokon, csalitokban, erdők szélén gyepükön az egész terület mezei 

 táján. 



var.) S. glabrata Himk. — Praecedenti liabitu et foliorum struc- 

 tura formaque similis, sed distinguitur ab ea inHorescentia graciliori 

 glabriusciila, verticillastris remotiusculis, et príEcipue calycibus subpi- 

 losis (glabratis) nitentibusque. — [S. ramosissima Schur En. 539, — 

 non Eoch! ap. Grisb. Iter 330, et Heuff. Zool. bot. Ges. VIII. 180]. — 

 Zám [! Sclmr 1. c.J, Maros-Sólymos, Maros-Némethi, Déva, Boicza az 

 Erczhegységben, Csáklyaikö, Töpehegy [!]. — Terem szikár vagy szik- 

 lás dombokon és völgyszorosokban a mezei tájon. 



^!!)7. Betonica L. gen. n. 71 S. 



1545. B. officinalis L. spec (ed. 1753) 573. — [B. officiualis 

 Banmg.'' En. II. 171. — B. hirta et B. stricta Reichb. Iconogr. VIII. 

 f. 953 — 4, et Auct. Trans. — B. hirsuta Salzer Reiseb. ál 4, — non 

 L. — B. Alopecurus Salzer Reiseb. 3:23, — non L. — B. serotina et 

 B. alpigena Schui- En. 540. — B. Danica Borb. 1. c. 117]. — Hegyi 

 kaszálókon, szőlők közt, erdők és csalitok nyilt helyein az egész terü- 

 let mezei és hegyi Iáján közönséges. 



1546. B. hirsuta L. Mant. "Í48 (1771). — [B. Alopecurus Baumg.^'^ ! 

 En. II. 172; Schur En. 540, — non L.]. — Havasok sziklás szakadékos 

 helyein. — Fogaras havasai [? Schur 1. c], Bucsecs, Kőhavas, Piroska 

 [Baumg.! ]. c.]. 



398. Sideritis L. gen. n. 7Í"2. 



1547. S. montana L. spec. (ed. 1753). 575. — [S. montana 

 Baumg.* En. II. 158. — Hesiodia montana Dumort. Flór. Belg. 44].— 

 Szántókon s napos dombok pariagain a mezei tájon. — Kolozsvár 

 [.'Baumg. 1. c], Kolos, Boós, Berkenyes, Virágosvölgy, Gyéres [Freyn 

 Közlem. XIII. 100], Tordahasadékán és a Martalji- oldalakon [! Wolff 

 MNL. I. 64], Mezőség, Nagyenyed, Gyulafehérvár, Szászsebes [Baumg. 

 1. c], Vajda-Hunyad Várhegyén s a Kapruczán [!], Kisludas [Fuss 

 Trans. 521], Koncza [Csató Székács 269], Szelindek és Nagycsűr közt 

 [Schur En. 540], Balázsfalva, Monora, Mikeszásza [Barth VSV. 

 XVIII. 96]. 



