PRIMULA. 45í> 



()4-], Bucsecs, Keresztényhegyöé^í [!], Predeal [Fuss Trans. 534], Öcsém 

 [Schur Eii. 55^2], KoroBgyis [Baumg. 1. c], Gergeleu [Herbich ]juc. 

 p. V.], Miliajasa, Übersia-Éebri [Porc. En. 4S]. 



15!)3. P. acaulis L. spec. (ed. 1753) 14-3 pro var. — [P. acaulis 

 Banrug.- En. I. 134-.— P. vulgáris Huds. FI. Angi. (ed. 17G2) 70. — 

 P. grandiílora Lam. FI. Franc. 11. (1778) 34S. — P. auricnla Téglás 

 Tudósítv. I. 16; Staub Pliaanol. II. :21]. — Hegyvidékek erdeiben a 

 mezei és hegyi tájon Nyugat-Erdélyben bőven. — Csúcsa [! Freyn 

 Közlem. XIIÍ. 106], Körösbánya [Kern. ÖBZ. XXY. 14], Zalatlma, 

 Székelykö, Szászváros [Fuss Trans. 534], Valye-Poszuluj Zalatna és 

 Abrudbánya közt, Boicza az Erczliegységben, Zámtól Déváig az egész 

 Marosmelléki hegységen, Nagyág hegyei [!], Maros-Némethi, Déva 

 [! Baumg. 1. c], Vaskapu Zajkány felett [Csató Erd. Muz. IV. <S4], 

 Brassó [Schur En. 552], Besztercze [Herzog Bistr. 39], Gáncs, Deés 

 [Czetz Erd. Muz. VI. 19]: 



t P. digenea (acaulis x elatior) Kern. Öst. bot. Zeit. XXV. (1S75} 

 79. — (?P. acaulis a) caulescens, seu P. pseudo-acaulis Scbur En. 

 552]. — Czenkhegy Brassónál [Schur 1. c.]. 



1594. P. Carpática Grisb. Iter (1852) 89. — [P. elatior Jacq. 

 Mise. I. (1778) 158 ex icone ! citato ; Baumg.* En. I. 134 et Auct. 

 Trans., — non L. spec. (ed. 1753) 14-3 pro var. — P. subarctica Schur 

 Sertum (1853) n. 2321 solum nomen ; Schur Öst. bot. Zeit. XI. 

 359 descript. — P. montana Schur Öst. bot. Zeit. VIII. 293 solum no- 

 men ; Schur En. 553. — P. alpestris Schur Verh. sieb. Ver. III. 89 

 solum nomen. — P. crenata Salzer Eeiseb. 323, — non Lam. — P. 

 intricata Janka Linn. XXX. 590, — non Gr. et Godr. — P. Pallasii 

 Nym. Syll. 137 quoad stirpem transsilvanicam. — P. elatior [:;) trans- 

 silvanica Winkler Öst. bot. Zeit. XVI. 46]. — Hegyvidékek erdeiben 

 és sziklás füves helyein a hegyi és havasalji tájon. — Kolozsvárt a 

 Bükkön [!Andra3 bot. Zeit. XIH. 861], Székelykö [!], Abrudbánya 

 [Fuss Trans. 534], Vere.spatak, Vidra hegyein s innen a Csepilor völ- 

 gyig, Kalinyeásza [!], Ketyezát hegység [! Csató Erd. Muz. IV. 84], Pa- 

 reng hegység [Fuss Trans. 534], az egész Fogarasi hegylánczolaton 

 [!Fuss Trans. 534; Schur VSV. II. 170, III. 89], Királylíö [! Andrae 

 1. c.]. Bucsecs, Kereszténvhegvség [! Fuss Trans. 534], Büdös [Schur 

 VSV. X. 199], Szt-Annató [Schur ÖBZ. VIU. 293], Brassó hegyei 

 [! Schur En. 553, Segesvár [Baumg. 1. c.]. Korongyis [Pieckert VSV. 

 VI. 18] s egyáltalán Kodna havasai [Porc. En. 48], Köhavas, Csukás, 

 Teszla[!]. 



1595. P. Officinalis L. spec. (ed. 1753) 142 pro var. — [P. offici- 

 nahs Baumg.* En.I. 134. — P. veris L. spec. 142 var. a) Landoz I. 13 

 et Auct. Trans. — P. macrocalyx Schur En. 554 et Auct. Trans., — 

 non Bunge. — P. inílata Auct. Trans., — non Lelma. — P. elatior 

 Téglás ! Tudósítv. I. 17, — nec aliorum. — P. Pannonica A. Kern. ! 

 Sebed. IV. 46]. — Hegyvidékek kaszálóin, gyümölcsöseiben, cserjés 

 helyein az egész terület mezei táján. 



1596. P. suaveolens Bért. in Desv. Journ. Bot. IV. (1813) 76. — 

 [P. suaveolens Janka^= Linn, XXX. 590. — P. Columnffi Ten. Syll. 



