464 PLANTAGO. 



FI. Gr. I. (1806) 101. — [P. uliginosaBaumg.- En. I. (1816) 89. — 

 P. brutia Janka Linn. XXX. 598, — non Ten.]. — Havasok legelőin s 

 patakai mentén. — Retyezát havasok [! Csató Erd. Muz. IV. 84], Pá- 

 i-eng havasok [!j, Cibinjézer [Grisb. Iter n. 277], Stirpu [Fuss Alt. Arch. 

 II. 353], Besinou, Galbiua [Fuss Ti'üns. 542], az egész Fogarasi hegv- 

 lánczolaton [! Baumg. 1. c] ; Schur VSV. 11. 170; III. 89], Bucsecs 

 [!Fro. VSV. VI. 200], Ünökö [? Schur VSV. X. 140], Gemenea 

 [? Baumg. 1. c.]. 



1616. P. maxima Juss. Hort. Paris, in Jacq. Collect. I. (1786) 82. — 

 fP. cucullata Lam. ; Schur'' Sertum n. 2341]. — Mocsaras réteken. — 

 Kiscstír [Schur! ap. Andrai Bot. Zeit. XIII. 899]. 



1617. P. média L. spec. (ed. 1753) 1 13. — [P. média Baumg.^'^ 

 En. I. 89. — P. plicata Schott Analect. 4. — P. transsilvanica Schur 

 Öst. bot. Zeit. X. 249 solum nomen ; Schur En. 562. ■ — P. oblongifo- 

 lia Schur Öst. bot. Zeit. X. 249. — P. gentianoides Reissenb. Verh. 

 sieb. Ver. XX VITT. 154]. — Mezőkön, utak mentén, gyümölcsösekben 

 az egész területen közönséges a havasalji tájig. 



1618. P. lanceolata L. spec. (ed. 1753) 113. — [P. lanceolata 

 Baumg.== En. I. S9. — P. elata Schur ! Sertum n. 2347 ; Schur En. 

 563. — P. crassipes Borb. Öst. bot. Zeit. XXVHI. (1878) 392]. — 

 Mezőkön, legelőkön, kaszálókon, utak mentén az egész terület mezei 

 táján közönséges. 



var.) P. eriophora Hoffmg. et Link. FI. Port. I. (1809) 423. — 

 [P. Hungarica W. et K. Icones tab. 203 (1812), — Schur- Öst. bot. 

 Zeit. X. 249. — P. montana Landoz II. 36]. — Napos szikár dombo- 

 kon, fövenyes helyeken a mezei tájon. — Kolozsvárt a Tekintődombon 

 s a Malomvölgyben. [! Landoz ]. c], Torda [Schur ÖBZ. X. 249], Záh, 

 Székelykő, Déva [!j, Kolos, Marosujvár, Mundra, Vizakna, Nagycstír, 

 Szelindek, Szt-Erzsébet, Kerczesora üveghutája, Királykö [Schur En. 

 .564]. 



1618/6. P. altissima L. spec. (ed. 1762) 164, — non Jacq. — [P. 

 altissima Schur'" Sertum n. 2.346]. — Árkoknál nedves kaszálókon a 

 mezei tájon gvéren. — Hosszúaszó [Barth exs. !], Nagvszeben [Schur 

 En. 563]! 



1619. P. argentea Chaix in Vili. Dauph. I. (1786) 376. — [P. se- 

 ricea W. et K. Icones tab. 151 (1803); Baumg.- En. I. 90]. — Agya- 

 gos vagy köves szikár dombokon a mezei tájon. ■ — ■ Kolozsvár [bőven !, 

 Andraí Bot. Zeit. XIII. 899], Kolos [Schur Én. 564], Apahida, Korpad, 

 Boós, Botoromvölgy, Virágosvölgy, Torda [! Freyn Közlem. XHI. 

 85], Gerend [!], Vereshegy Szászsebesnél [Schur VSV. X. 62], Kozo- 

 lyahegy Baumg. 1. c], Reussen, Rothberg, Brassó, Idecspataka [Fuss 

 Trans."543]. 



1620. P. montana Lam. Hl. l. (Mdí) 'M\. — [P. alpina Baumg.- 

 En. I. 91. — non L.] — Havasok köves legelőin. — Retyezát havasok 

 [! Schur En. 564; Simk. Közlem. XV. 594], Pietroszul beszterczei ha- 

 vas, Korongyis és Gemenea rodnai havasok [Baumg. 1. c.]. 



1620/6." P. saxatilis MB. Taur. Caiic. I. (1808) 109. — P. mon- 

 tana Kotschy.'ap. Reichb. Icones XVII. (1855)58. — P. fuscescens 



