CHENOPODIUM, — ATRIPLEX. 469 



Banmg." En. I. 201]. — Parlagokon, városok és falvak ntczáin, kerí- 

 tései mentén az egész területen közönséges. 



1(340. Ch. Botrys L. spec. (ed. 1753) 219.— [Ch. Botrys Baumg.* 

 Eu. I. 200. — Eoiibieva Botrys Fuss Trans. 552]. — Folyók, patakok, 

 vizárkok csorvás helyein, parlagokon, szőlők közt. — Várfalva [! Freyn 

 Közlem. Xin. 83] s innen Padságig az Aranyos és patakai mentén. 

 Mindszent, Déva [!], Szászváros [Unver. ap. Fuss Trans. 552], Koncza 

 [Csató Székács 270], Nagyszeben, Szombatli [Fuss Alt. Arch. II. 35!)], 

 Nagycsűr, Szt-Erzsébet, Giresau [Fuss Trans. 552], Medgyes, Asszony- 

 falva, Balázsfalva, Hosszúaszó, Kisekemezö [Bartli VSV. XVIII. 99], 

 Segesvár, Osábfalu [Fuss Trans. 552]. Besztereze [Herzog Bistr. 4-0], 

 .Gyulafehérvár [Cserni Gyulaf. 17]. 



1641. Ch. Bonus-HenricusL. spec. (ed. 1753) 218. — [Ch. Bonus- 

 Henricus Baumg.'' En. I. 198. — Agathophyton Bonus-Henricus 

 Moqu. Tand. x\nn, Soc. Nat. 2. ser. I. 291. — Orthospermum Bonus- 

 Henricus Schur Sertum 2392; Scliur En. 571, 876]. — Parlagokon, 

 utak, házak mellett az egész terület hegyvidékein, így bőven a Dragán- 

 völgyétől Nagyágig, s az egész Fogarasi síkságon [!]. 



1642. Ch*. botryoidesSmith Comp. FI. Brit. (ed. 1816) 41. — [Ch. 

 crassifolium Eöm. et Schult. Syst, VI. (1820) 262. — Ch. rubrum 

 Baumg.''' En. I. 199 et Auct. Trans., — • non L. — Orthospermum acu- 

 minatum Schur En. 571], — Arteres szikes kiszikkadó helyeken a me- 

 zei tájon. — Kolozsvár [LandozII. 36], Kolos, Torda, Vízakna [Baumg. 

 1. c], Nagyszeben. Bongárd, Brassó [Schur En. 571]. 



1643! Ch. glaucum L. spec. (ed. 1753) 220. — [Ch. glaucum 

 Baumg."- En. I. 201]. — Falvak s városok mentén, parlagokon, szántó- 

 kon az egész terület mezei táján. 



1644. Ch. Wolffii Símk. Term. Füz. IH. (1879) 164. — Torda 

 mellett a posta rétjén és kertekben [Wolíí''' ap. Símk. 1. c.]. 



435. Atriplex L. gen. n. 1153. 



1645. A. nitens Schk. Handb. HL (1803) 541 tab. 348. — [A. ni- 

 tens Baumg.''' En. I. 205. — A. acuminata W. et K. Icones tab. 103 

 (1802? vei 1804'?). — A. pseudonitens Schur En. 574]. — Nedves 

 árkoknál, mocsaraknál, szőlők gyepíiin parlagokon a mezei tájon. — 

 Kolozsvár [! Landoz I. 14], Torda [Schur VSV. X. 80], Harasztos, 

 Keresed, Kocsárd, Déva [!], Szt-György-Válya [Csató Erd. Muz. VI. 

 25], Szászváros [Unver. ap. Fuss Trans. 553], Székácsvölgy [Csató 

 Székács 270], Szt-Erzsébet, Nagyszeben, Giresau [Fuss Trans. 553]. 

 Talmács, Brassó [Schur En. 574], Szászívánfalva, Nagyselyk, Hosszú- 

 aszó, Kisekemező, Nagyekemezö [Barth VSV. XVIII. 99]. Medgyes 

 [Salzer VSV. VIII. 9], Segesvár [Baumg. 1. c], Ó-Eodna semel lecta : 

 [Porc. En. 49]. 



t A. hortensis L. spec. (ed. 17.53) 1053. — Colitur hinc inde. 

 Angol-paréj név alatt helvenként veteménvezik. 



1646. A. oblongifolia'W. et K. Icones III. (1812) 278, tab. 221.— 



