478 THKSIUM. 



mezőkön [Andríe Bot. Zeit. Xni. 900], Felek [Sclnir VSV. X. 107], 

 Torda [Wolff. exs. ! Fuss Trans. 566], Gynlafehervárt a Mamuton 

 [Haynald herb. !, Reckert l.c], Hosszúaszó [Barth ! 1. c], Szárhegy 

 Dévánál [!], Rakovicza [Fuss Traus. 566, Nagycsür [Fuss Bericht. 16],. 

 Rodna [C2etz. Erd. Muz. VI. 22]. 



! T/t. pratense Elirh. — Kolozsvár [Landoz II. 36, — verosimi- 

 liter ad pniicedenten pertinet], Köhavas [Scliur Eu, 589]. 



i llt. ebracteatam Hayne. — Fogaras Baumg." En. I. 1S9, — 

 sed in herbavio ejus sub hoc nomine Th. alpinum et Th. Linopyllnm 

 asservantur], Eagla [Porc. En. 50]. 



1694. Th. Kernerianum Simk. Term. Füz. (1886) 183. — Euthesium 

 A. DC, perigonio campanulato. usqne ad ovarium quinqueíido, laciuiis 

 lauceolatis, acutis 1 mm. aliquid longioribus ; floribns fructnque tribra- 

 cteatis bracteis lateralibns Hőre bis fructu fere ter brevioribus, interme- 

 dia lateralibus mnltoties longiore Horem fructumque circiter bis supe- 

 rante. Fructus magni ellipsoidei sessiles, 4— 5mm. longi aut longiores, 

 .3 mm. lati, et non solum limbo perigonii incurvo, — sed etiam gibbis 5 

 cornuformibus, circa limbum sitis eoque bis terque brevioribus sed ele- 

 ganter prominentibus, coronati. Nux solnm simpliciter longitudinaliter 

 nervosa nequaquam reticnlata. — Characteribus his, radiceque perenni 

 descendente pluricauh ad gregem Th. Linophylli L. pertinet a ciijus 

 conspeciebus habitu 2)ecnliari et fructuum magnoriim structura memo- 

 rabili piimo intnitu discrepat. — Caudiculi quam in Th. alpino simpli- 

 ces, primum stolonií'orme repentes, dein erecti, foliosi 5 — 13 dm. alti. 

 Fólia illis Th. alpini similia, erecto-patula. uninervia, lanceolata, 

 acuta et tota cum plánta penitus glabra laeviaque, infima minora, mé- 

 dia usque Ki mm longa et 1-5 — 2 mm. lata. Caulis teres apice tíoribus 

 racemosus ; racemus simplex dimidium caulis aut tertiam ejus partém 

 occupans ; pedunculierecto-patuli teretesnonincrassati fractum evolu- 

 tum aequant aut eo breviores ; bracteaí margine laeves. — Proximum 

 mihi videtur Th. ParnaHsi DC, a quo omnibus in partibus duplo trip- 

 loque robustius et durius, pra3cipue verum fructu divergit. — Nomi- 

 navi in honorem viri doctissimi Profí'essoris Dr. Anton Kerner Equi- 

 tis de Marilaun, quis ad extricandam et cognoscendam ílorfB Hunga- 

 ricse quoad jűurimum contulit. Habitat in saxosis praeruptis alpium 

 Bucsecs et Királykö. — Terem a Királykő csúcsa felé a Királykövön 

 és a Gaura völgy szakadékain a Bucsecsen, szakadékos sziklás helye- 

 ken, elég bőven. 



1695. Th. alpinum L. spec. (ed. 1753) 207. — [Th. alpinum 

 Baumg.* En. I. 189. — Th. tenuifolium Schur ! Sertum n. 2462; 

 Schur En. 589 et Auct. Trans. — Th. rostratmn Schur En. 590, — 

 nec ahor].-— Havasok és előhegyeik sziklás füves helyein a havasi táj- 

 tól a hegvi tájig. — A Biharhegységben Vidra felett több helyen 

 [! Kern. ÓBZ. XXV. 393], Eetyezát havasokon a Zenuga körül [! Hazsl. 

 Közlem. X. 25], Vurfu-Serpuluj, Resinár havasai, Picsoru-Burkuluj, 

 Csörte [Fuss Trans. 567], Szurul [Baumg. 1. c]. Árpás havasai [.'Schur 

 En.589],Bráza kőszirté [Andrae Bot. Zeit. XIII. 900], Királykő, így külö- 

 nösen a Kurmaturánál, Keresztényhavas, Csukás [!], Bucsecs, KŐhavas 



