486 ULMUS. FAGUS. — CASTANEA. QUERCU3. 



1731. U. pedunculata Foug. Mem. Acad. de Paris (1 782) tab. ± — 

 [U. effusa Willd. Flór. Berol. Prodr. (1787) 94.; Baumg.- En. I. 207]. 

 — ■ Folyók mellékén fekvő erdőkben s berkekben. — Kolozsvárt a Sza- 

 mos mentén [Frejn Közlem. XIII. 82], Toriba [! Eresei Törd. 147], 

 Malom víz felett a Lepnsnik mentén [Csató Erd. Muz. IV. S4], Seges- 

 vár [Baumg. 1. c.]. 



i Platanus occidentalis L. et 1'. acerifoUa W. ; Juglans regia 

 L. spec. (ed. 1753) 997: cohmtnr; posterior liinc inde snbspontanea. 

 — Tenyésztett növényeink ; a Juglans regia L. (Diófa) azonban he- 

 lyenként félvadon is előfordul, igy pl. Tótfalunál a Szt-Mihálykövön, 

 valamint Eoskánv hegvein. 



LXXXI. CívpuUferae Eich. Analys. du Fruit (1808) p. .32 et 92. 

 452. Fagus L. gen. u. 1072. 



1732. F. silvatica L. spec. (ed.*1753) 998. — [F. silvatica Ler- 

 chenf.''' ap. Ziegler de re sylv. 26; Baumg. En. II. 141]. ■ — Az egész 

 terület magasabb hegyeinek erdeiben, főkép azonban havashegységek 

 lánczolatain, hol szakadatlan bükkös övet képez. A bükkösek általá- 

 ban véve C30 métertől, 1270 méter magasságig terjednek, helyenként 

 azonban mint pl. a Parengen 1400 méter magasságig is emelkednek. 



4.53. Castanea Tournef. Instit. t. 352. 



1733. C. sativa Mill. Gard. Dict. (1768) n. 1. — [C. vesca Gártn. 

 de Fruct. I. (1788) ; Baumg.'' En. II. 141. — C. vulgáris Lam. Dict. I. 

 (1783) 708]. — Vadon vagv legalább elvadulva csak a következő he- 

 Iveken: Malomviz [Csató Erd. Muz. IV. 84], Szuszény felett a Kolozs- 

 várnál [IHeuff. ZBG. VIII. 19.5], Enyed mellett egész erdők [Stern. 

 Sieb. 10], Keresd [Baumg. 1. c.]. 



4.54. Quercus L. gen. ii, 1070. 



1734. Qu. sessiliflora Salisb. Prodr. (1796) 392. — [Qu. sessiliflora 

 Smith FI. Brit. III. (1804) 1026. — Qu. Eobur Baumg.- II. 138, et 

 Aiict. Trans., — non L. spec. (ed. 1753) 996. — Qu. aurea Wierzb. in 

 Eeichb Icones XII. (1850) 8 tab. 645. — Qu. Kobur (í) nitens Baumg. 

 Mant. (1846) 57, — non Qu. nitens Martens et Gal. in Bul. de Belg. 

 X. (1843) n. 19. — Qn. sessihs Ehrh. Árb. n. 87. — Qu. decipiens 

 Bechst. in Sylvan .Jahrbuch (1814) p. 65. — Qu. sublobata Kit. in 

 Schult. I. (1814) 619. — Qu. Tomasii et Qu. apennina Sclmr Verh. 

 sieb. Ver. II. 170. — Qa. axillaris, Qu. petiolata et Qu. iberica Schur 

 Őst. bot. Zeit. VII. (1857) 18, 20. — Qu. subvelutina, Qu. polycarpa, 

 Qu. longipetiolata et Qa. Coronensis Schur! En. 606 — 607. — Qu. 

 sessihflora íZ; bullata Borb. MNL. X. 135,— an etiam DC. Prodr. XVI. 

 b. p. 8]. — Erdőket képez részint magában, részint a Qu. Roburral 

 vegyesen, az egész terület mezei tájának dombos hegyes vidékein. 



