QUERCUS. 489 



Kolozsvár [Landoz I. 14], Bilak [! Schuv ÖBZ. VII. lí)j, Borberek, 

 Kecskekö, Csombord [Csató ! 1. c], Gyulafehérvár hegyei [! Cserui 

 Gynlaf. lO], Dobra, Roskány, Haró [!], Déva és Vajda-Hunyad hegyei 

 [bőven ! Baumg. 1. c], Vajda-Hunyadtól Govasdiáig bőven [!], Hátszeg 

 [Csató Erd. Muz. VI. 2G], Vereshegv Szászsebesnél [Csató Székács 

 !271], Nagyszeben [Schiir OBZ. VII. 19], Riomfalva [Fuss Trans. 583], 

 Segesvár [Fro. Schássb. GO], Brassó [Schiir En. 607], Felső-Torja 

 [Schixr ÖBZ. VIU. i>s3j, Öcsém iSchur VSV. X. 178]. 



var.) Qu. Budensis Borb. Természet 1878 p. 3:22 ; Simk. Magy. 

 Növ. Lap. Vn. 71. — A tőalaktól csupán meztelenedő hajtásaival kü- 

 lönbözik. — Mészkőhegyek tölgyeseiben, igy Dévánál, s innen a Vajda- 

 Hunyadig és Govasdiáig húzódó hegyhátakon [!]. 



var.), fructibus in pedunculo H — 3 poUicari spicatis : Qu. apennina 

 Lam. Encycl. I. (1783) 7:25. — [Qu. pendulina Kit. ! in Schult. FI. Aust. 

 I. (1814) 620. — Qu. Budayana Haberle in Hueff. ! ap. Wacht. Zeitschr. 

 (1850) I. 98. — Qú. Tommasinii Kotscby Ined. ap. Visiani FI. Dalm. 

 Suppl. (1872) 45, — ex diagnosi.]. — Déva mellett a Bezsán erdőben ; 

 ahol ugyanazon jól megjegyzett fán, 1882 szeptember havában oly 

 terméseket gyűjtöttem, melyek 6 — 7 centim, hosszú csumán ültek ; 

 ellenben 1883 okt. havában már csak csupa csumátlan terméseket ta- 

 láltam rajta 



1740. Qu. Streimii (pubescens x sessiliflora) Heuff. ! in Wachtel 

 Zeitschr. I. (1850) 97 ; Simk. Magy. Növ. Lap. VII. 71. — [Qu. lanu- 

 ginosa >í sub sessiliflora Mihi]. — A hol a Qu. lanuginosa és Qu. ses- 

 siliflora elegyesen fordul elő, 'ott majd mindig e korcsfajuk is föllelhető. 



— Dévánál a Bezsán erdőben ; Vajda-Hunyadnál a Kaprucza hegyen 

 elég bőven ; Govasdiánál a Kazányos hegyen [!]. 



var.) ramulis et petiolis glabrescentibus : Qu, Tiszae Simk. et Fe- 

 kete in Erd. Lap. XXVI. (1887) 39. — Dévánál a Bezsánerdőben ; 

 Govasdiánál a Kazányos hegy verőfényes lejtőin [!]. 



1740/6. Qu. Bedó'i Simk! et Fekete in Erd. Lap. XXVL (1887) .38. 



— A praícedente differt : foliorum margine leviter sinuato, obtusissime 

 lobulato, nec non fructuum pedunculo 4 — 42 millim. longo. — Az 

 előbbitől aprón öblözött és apró kai'élyu levelei, valamint csumás ter- 

 méseivel különbözik, melyek csumája néha 42 millim. hosszú. Hajtá- 

 sai majd meztelenedők, majd sürtín pelyhesek. Terem Dévánál a Be- 

 zsánhegy csúcsán [Fekete exs. !] és Vajda-Hunyadnál a Kaprucza 

 hegyen [!]. 



" 1741. Qu. Kerneri Simk. Magy. Növ. Lap. VII. (1883) 69, 70. — 

 [Qu. sessiliflora x sublanuginosa Mihi. — Qu. glabrescens A. Kerner 

 Óst. bot. Zeitschr. XXVL (1876) 2.30, — non Benth. pl. Hartw. 

 (1839 — 57) p. 55 et 348. — Conferendum etiam Simk. 1. c.]. — 

 A Qu. sessilifiorák és Qu. lanuginosa társaságában, napos hegyoldala- 

 kon. Dévánál a Bezsán erdőben, valamint Vajda-Hunyad mellett a 

 Kaprucza hegyen szálonként [!]. 



var.) ramulis hornotinis glabriusculis : Qu. Streimii [->) ■pseudocon- 

 ferta Freyn ! [Qu. tndactyla Borb. Term. Közlöny XVIII. ( 1 886) p. 

 353. — Qu. pubescens íi) glahrata Heufi". ! in Wacht. Zeitschr. I. 



