492 ALNUS. SALIX, 



Vlegyásza hegység már Csúcsától kezdve [!], Kolozsvár [Landoz II. 

 37], Torda [Eresei Törd. 44], Szt-Miliályfalva, Mészkő, s innen az Ara- 

 nyos és mellék patakai mentén a Muntyele- maréig s a Biharliavasokig, 

 Yerespatak, Zám, I)éva[!], Eetyezáthegység [! Csató Erd. Muz. IV. 

 85], Pareng hegység [! Fuss Traus. 599], Czibinhegység^ [Fuss Trans. 

 599], Kerczesora üveghutá;ia [Fro. VSV. YII. 123], Árpás pataka 

 [íSchur VSV. III. 89], Fogaras hegysége, a Bárczaság patakai és fo- 

 Ivóinál, Háromszék és Csikszék, Alsó-Rákos, Udvarhelyszék [! Baumg. 

 1. c], Piodna hegyvidéke [Czetz Erd. Muz. VI. 10]. 



var.) glabrescens Simk.* Term. Füz. V. (1881) 48. — [A. hy- 

 brida Schur'' Verh. sieb. Ver. II. 1()9. — non A. Br. — A. pubescens 

 Auct. Traus., — non Tausch]. — Magasabb hegyvidékek patakainál 

 az Alnus incana társaságában. — Vidra mellett a Biharhegységbeu 

 [Simk. Term. Füz. V. 48], Vevespatak [!]. Árpás hegysége [Schur 

 VSV. III. 89], Bráza hegysége [Schur VSV. II. 169]. 



1750. A. viridis Chaix ap. Vili. Dauph. III. (1789) 789 sub Be- 

 tula. — [Betula ovata Schrank Baier. FI. I. (17S9) 419. — Alnus in- 

 cana ["') Bimmg. •■ En. I. 101 ex locis natalibus. — Alnobetula viridis 

 Schur Sertum n. 2563. — Alnobetula viridis var. acutifoUia Schur 

 ap. C. Fuss Verh. sieb. Ver. II. 173]. — Összes havasainkon, főkép a 

 déli havas hegylánczolaton, hol a Pinus Pumilió-t helyettesíti helyen- 

 ként és törpe csepőtéket alkot : így Árpás havasain és a Keresztény- 

 havason [!]. — Kolozsvár [? Ijandoz II. .37]. 



LXXXIII. Sdicaceae Eich. Elém. de Bot. IV. 560. 



459. Salix L. geu. n. 1098. 



t 1751. S. pentandra L. spee. (ed. 1753) 1016. — [S. pentandra 

 Baumg.''' En. I. 44 ex descviptione]. — Hegyvidékek folyóinak part- 

 ján. — Kolozsvár [Landoz I. 37], Segesvár [Fro. Schássb. 60], Felső- 

 Toqa, Kokojszás [Schur ÜBZ. VIII. 284, 290], Tusnád [Schur VSV. 

 X. 181], Borszék [Schur VSV. 155], Szászrégen, Dragqiás'ze [Fuss 

 Trans. 586], Cosna [Porc. En. 51], Gáncs [Czetz Erd. Muz. VI. 20]. 



1752. S. fragilis L. spec. (ed. 1753) 1017. — [S. fragilis Ler- 

 chenf."'' ap. Ziegler de re sylv. 20 ; Baumg. En. I. 44. — S. decipiens 

 Hoffm. Hist. Sahc. II. tab. 31 ; Baumg. En. I. 45. — S. Meyeriana 

 Schur Sertum n. 2599, — non Rostkov apud Willd. — S. cuspidata 

 Andrffi Bot. Zeit. XIV. 15 et Auct. Trans., — non Schultz. — S. Rus- 

 seHana Sm. Brit. III. 1045. — ex Koch Dendr. II. a. 514]. — Folyók 

 partján, gvepűkön. utakon az egész terület mezei táján közönséges. 



1753'. S. rubens Schrank Bayer. FI. I. (1789) 226. — [S. fragilis- 

 alba Wimm. Denkschr. scbles. óes. f. vaterl. Kultur 1853 p. 156; 

 Schur''' En. 616. — S. chlorocarpa Schur En. 616. — S. fragih-Rus- 

 selian-a, et S. alba-Russeliana Porc. En. 52. — S. excelsior et S. pa- 

 lustris Hőst.]. — Városok és falvaknál, füzesekben. — Kolozsvár, 



