496 SALix. 



S. ambigua], Ujegyliáz, Segesvár, Feiéregyliáza [Baumg. 1. c], Maros- 

 forrás pataka [Scliur VSV. X. 162]", Büdös lápja [Scliur ÖBZ. VHI. 

 290], Borszék [Andríe Bot. Zeit. XIV. 51], Rodna '[Scbur VSY. X. 127]. 

 1771/i. S. rosmarinifolia L. spec. (ed. 1753) 1020 n. 25. — [S. 

 rosmarinifolia Lerchenf.''' ap. Ziegler de re sylv. 20 ; Baumg. En. I. 

 48.]. — Lápos réteken a mezei tájon. — Kolozsvár [Janka ÓBZ. IV. 

 189], Nagycsűr, Nagyszeben, Zood, Vestény [Fuss Trans. 593], Veres- 

 torony szorosa felé az Olt folyónál [Baumg. 1. c. Árpás hegysége [Scliur 

 VSV.'lII. 89], Alsó-Rákos, Óláhfalu [Baumg. 1. c]. Büdös '[Scbur ÖBZ. 

 VIII. 290], Marosforrás pataka [Scbur VSV. X. I(i2], Borszék [Salzer 

 VSV. VII. 53], Belbor [Salzer Reiseb. 217], Cosna [Porc. En. 52]. 



1772. S. arenaria L. spec. (ed. 1753) 1019. — [S. limosa Baumg. ='= 

 En. I. 47 ex citatione S. arenariíe L. et ex descript.]. — Folyók men- 

 tén fövenyes réteken. — Talmács,Giresau, [Scbur En. (»21], a Maros és 

 Hortobágy mentén [Baumg. 1. cl. 



1773. S. Jacquini Hőst. Syn. (1797) 529. — [S. Jacquiniana Willd. 

 spec. IV. (1805) <i92. — s! Myrsinites Baumg.^'^ En. I. 45 et Auct. 

 Trans;., — non L. — S. fusca Jacq. ; Baumg. En. I. 47, non L.]. — 

 Nedves árnyas reteken a bavasi és bavasalji tájon. — Bullató, Árpás bava- 

 sainak tavainál [Scbur En.()22], Bucsecs, Rodna havasai [! Baumg. l.c.]. 



1774. S. reticulata L. spec. (ed. 1753) 1018. — [S. reticulata 

 Baumg.''' En. I. 46]. — - Havasok sziklás füves helyein. — Szurul, 

 Folté [Baumg. 1. c]. Csörte, Fundu-bulH [Fuss VSV.'XV. 106], Árpás 

 havasai [.'Scbur VSV. III. 89], Ucsa-mare [Baumg. ap. Fuss VSV. 

 XV. 106, Fogaras havasain a Gaure-de-Lotri felé, Commando la 

 Schmidt, Bucsecs, Kőhavas[! Baumg. En. I. 4-6], Királykő [Scbur Eu. 

 622], Keresztényhavas [!], Ünőkö [Andrae Bot. Zeit. XIV. 51], Koron- 

 gyis [Scbur VSV. X. 149]. Csukás [!]. 



1775. S. retusa L. syst. (ed. X. 1759) 1287. -^ FS. retusa Baumg.''' 

 En. I. 45. — S. Kitaibeliana Willd. spec. IV. (1805) 683. — S. serpyl- 

 lifolia Scop. Carn. II. (1772) 255, tab. 61. — S. retusa p) serrulata 

 Roch. Ban. f. 80. — S. ovata Czetz Erd. Muz. VI. 20, —non Sev.]. — 

 Havasok köves törmelékes tetőin és lejtőin. — Fundu-Bulli [Fuss 

 Trans. 595], Árpás havasai [! Scbur VSV. HL 89], Gordon la Smidt, 

 Fogaras havasai, Bucsec-i, Köhavas [.'Baumg. 1. c.]. Királykő [íKotschy 

 ZBG. III. 65]. Kereszténybavas [.'], Rodna havasai [! Scbur En. 623], 

 Csukás [!]. 



17/6. S. herbacea L. spec. (ed. 1753) 101 S. — S. herbacea 

 Baumg.''' En. I. 46. — S. nivalis Scbur Sertum n. 2566]. — Havasok 

 köves füves gerinczein. — Retvezát havasok [! Hazsl. Közlem. X. 26], 

 Parengbavasok [Simk. Közlem. XV. 599], Negoj [Scbur En. 623], 

 Árpás havasai [.'Scbur VSV. III. 89], Dregus havasai [Fuss Trans. 

 595], Fogaras havasai igy Bráza kőszirtén és V. Mosiulacze, Bucsecs .', 

 Kőhavas, Piroska [Baumg. 1. c], Ünőkő [Scbur VSV. X. 150, ubi fal-e 

 ex alpe Koron enumeratur : vide Porc. Naseud. 59]. 



f S. Babylonica L. spec. 1017 frequenter; S. aciitifolid \Yi\ld. 

 spec. IV. (1805) 668 raro plantatur. — Az elsőt gyakran, a másodikat 

 ritka helyt tenyésztik. 



