524 LILIUM, — LLOYDIA. — ERYTHRONIUM 



Kolozsvár [Landoz I. 15], Csáklyaikő [Barth VSV. XIX. 144], Ve- 

 respatak [!], Medgyes [Salzer VSV. VIII. 8], Segesvár [Fro. Scliassb. 

 €4], Felső-Rákos, Tusnád [Bauing. 1. c], Brassó [Schur En. 662]. 

 Szászrégen [Emericli ap. Fuss Trans. 643], Besztercze [Herzog 

 Bistr. 46]. 



f L. croceum C'baix ; L. candidum L. : colnntur. — ■ Kedvelt 

 kerti virágaink. 



ISOa": L Jankae A. Kern. Öst. bot. Zeit. XXVII. (1877) 402. — 

 [L. Pyrenaicnm Baumg." En. I. 301, — non Gouan Illustr. (1773) 

 25. — L. albanicum Auct. Trans., — non Grisb. Spicil. FI. Eum. et 

 Bithyn. II. (1844) 385]. — A hegyi és havasalji táj cserjés kaszálóin 

 és sziklás televényes szakadékain. — Csepilor völgy a Bihar havas 

 alatt, hol a Pinus Pumilio csepőtéi között mintegy 1 600 méter ma- 

 gasságban díszlik [!], a «Gaiiro" nevű kaszálón Verespatak és Abrud- 

 bánya felett [Baumg. 1. c], Zalathna [Fuss Trans. 644]. — Terem 

 továbbá még Erdély határaihoz közel : a Bohodjen csúcsa alatt levő 

 szakadékokon a Biharhegységben [! Kern. ÖBZ. XVII. 404] és a Branu 

 havason i Vuchetich ap. Heufí". ZBG. VIII. 20!)]. — Ezek összes isme- 

 retes termőhelyei. — Szászváros mellől [Schur En. 662] vagy tévedés- 

 ből vagy szándékos szédelgésből van csak közölve. 



1893. L. Martagon L. spec. (ed. 1753) 303. — [L. Martagon 

 Baumg.* En I. 302]. — Hegyvidékek erdeiben és cserjés füves he- 

 lyein a mezei tájtól a havasi tájig az egész területen el van terjedve. 



var.) vestitum Simk. Term. Füz. IX. (1885) 12. — [L. Marta- 

 gon var. |3) L. spec. (ed. 1753) 303]. — Hasonló helyeken mint az 

 előbbi s nálunk a töalaknál gyakoribb. — [Stirps ha?c «caule, nonnun- 

 quam etiam pedunculis dense pubescentilius» apud nos freqiientior]. 



5I(i. Lloydia tíalisb. ap. Eeiclib. Germ. Exc. 10:2. 



1894. L. serotina L. spec. (ed. 1762) 444 sub Antherico. — [Or- 

 nithogalum striatnm MB. Taur. Cauc. I. 272 ; Baumg." En. I. 293. — 

 Nectarobotryum striatum Lindl.]. — Havasok sziklás szakadékos he- 

 Ivein. — Budislav Csörte [Fuss VSV. 105], Szurul [Fro. Arch. 146], 

 Strunga-Drakuluj [Baumg. 1. c], Fundu-Bulh [Schur ÖBZ. VHI. 394], 

 Árpás havasai [.'Schur VSV. IH. 90], Bucsecs [! Kotschy ZBG. BI. 

 137], Piroska [Baumg. 1. c], Ünökö [Nagy ap. Andraá Bot. Zeit. XIV. 

 112], Korongyis [Eeekert VSV. VI. 19], Gergeleu [Herbich Buc. p. V.]. 



517. Erythronium L. gen. n. 414 



1895. E. Dens-Canis L. spec. (ed. 1753) 305. — [E. Dens-Canis 

 Baumg.* En. I. 299 cum varietatibus : [:;) niveus ; y) roseus ; ^) pur- 

 pureus Baumg. — Tulipa silvestris Cserni ! Gyulaf. 15, — nec alior]. 

 - — Hegyvidékek erdeiben sziklás cserjés helyein az egész terület me- 

 zei és hegyi táján közönséges; a Kőhavason és a Csukáson 1600 met. 

 magasságig. 



