ALLIUM, 531 



mkább az Allium saxatile MB. növénynyel egyezik. Az .4. xanthicum 

 levelei fonálformák és kihegyzettek : «foliis . . . lineari-Jiliformibus 

 longissivie acummatis» [Scbur En. (j74j ; továbbá szára tövön szegle- 

 tes (<^scapo hasi . . . anguhitof), mely jellemvonások által az A. och- 

 rolencum-tól könnven megkülömböztetliető. 



19111. A. ochroieucum W. et Kit. Icones tab. 186 (1804). — [A. 

 ochroleucum Baumg.'' En. I. 291. — A. pseudoochroleucum Schur 

 En. 673. — A. xanthicum Aiict. plur. exceptis Grisb. et Schur]. — 

 Havasok sziklás füves lejtőin. — Bihar havas déli lejtői [Kern. ÖBZ. 

 XXVIII. 150], Parenghavas [Barth exs. !], Podricsel [?Fuss Trans. 

 652 sub A., xanthicoj, Királykő [! Kotschy ZBG. III. 6i], Bucsecs, Ke- 

 resztényhegység. Czenkhegy Brassónál, Piroska [Baumg. 1. c], Oláh- 

 falu [Janka Közlem. XII. 171]. Lövete [Fuss Trans. 652], Öcsém 

 [Schur En. 673], Stol, Galacz rodnai havasok [Baumg. 1. c], s egyál- 

 talán Piodna havasain [Porc. En. 57]. 



1920. A. Obliquum L. spec. (ed.'l753) 296. — Torda hasadékának 

 mészkőfalain [!]. hol a pásztorok régóta ösmerték s az egész fiatal nö- 

 vényt hasfvmástól együtt ették. E pásztorok hozták le 18r)S-ban vi- 

 rágosán Wolff Gábornak [Wolff- VSV. XVI. 36], — Torda város érde- 

 mes gyógyszerészének ; s igy lett e Sibiriai növény Erdélyben felfe- 

 dezve. 



1921. A. SibiricumL. Mant. II. (1771) 562. — [A. sibiricum Willd. 

 spec. TI. (1799) 82; Baumg. '^ En. I. 292]. — Havasok sziklás szaka- 

 dékos helyein. — Hunyadi havasok ['? Schur En. 670', Czibinjézer 

 [Fuss Trans. 653], Árpás havasai [! Schur VSV. III. 90], Kerczesora 

 és Fogaras havasai [Schur En. 670], Eodna havasai [! Baumg. 1. c], 

 Gziblesz [Fuss Trans. 653]. 



t A. Sdwenoprasum L. ; /1. ascalonicum Íj. ; /i.Jishdosumlj.; 

 A. Cepa L. ; A. Porruni L. ; A. Ophioscorodon Don. ; A. sativum L. ; 

 A. Ampeloprasum L. : coluntur solum. Konyhakerteinkben diszlő ül- 

 tetett hagymáink. 



1922". A. rotundum L. spec. (ed. 1762) 423. — [A. rotundum 

 Baumg.* Mant. 32]. — Napos köves dombokon a mezei tájon. Kolozs- 

 vár [Landoz I. 15], Botorom völgy [Freyn Közlem. XHI. 78], Torda, 

 Kakova, Szelindek, Nagycsűr, Szt-Erzsébet [Schur En. 670], Hosszú- 

 aszó [Barth! Arch. XV. 116], Nagyselyk [Sigerus ap. Baumg. Mant. 

 32], Szászsebes [Csató Székács 273], Töpehegy Alsó-Rákosnál [Baumg. 

 1. c.]. Eodna [Reckert ap. Schur VSV. X. 128], Sajóvölgye [Porc. 

 En. 57]. 



1923. A. sphaerocephalon L. spec. (ed. 1753) 297. — [A. sphaero- 

 cephalon Baumg.'' En. I. 287. — A. descendens Schur En. 671, — 

 non L.]. — Napos dombokon a mezei tájon. Mit nézett Baumgar- 

 ten a Piodnai havasok alhavasi tájain x\. sphaerocephalonnak, mai na- 

 pig eldöntetlen. — Mezőség [Baumg. 1. c], Koloz.svár, Kolos, Boós, 

 Torda [Freyn Közlem. XIII. 78], Nagyselyk, Medgves [Barth VSV. 

 XVH. 47],' Szt-Erzsébet [Unver.'ap. Fuss VSV. XIIÍ. 143], Szelindek 

 [Schur En. 671], Szász-ujfalu [Fuss ap. Baumg. Mant. 32 sub A. ro- 

 tundo], Nagycstír, Kakasfalva [Fuss Trans. 653]. 



