jUNCus. 535 



ySV. VII. 127]. Ne.Qfoj [Fuss Trans. 660], Árpás havasain a Nagy- 

 Árpáson az Árpás pataka roentén bőven [!], Brassó felett Törcsvár 

 felé [Baumg. 1. c], Pietroszul [Fuss Trans. 660], Ünőkö [Herbicli 

 Buc. p. V.], Gemenea [Czetz herb. !], Isvorul-mare [Porc. En. 5S], 

 Czisia [Porc. Naseud. 461. 



1938. J. trifidus L. spec. (ed. 1753) 326. — [J. trifidus Baumg. - 

 En, III. 335. — J. Hostii Baumg. herb. ! et Auct. Trans. (non Tausch) 

 si<tit varietatem macram flosculis solitariis praíditam]. — Havasok 

 sziklás helyein. — Pietyezát és Parenghavasok [! Baumg. 1. c], Frumó- 

 sza [Sigeriis ap. Fuss Bericht 15], az egész Fogarasi havaslánczolat a 

 Szurultól kezdve [!Fuss Trans. 660; Baumg. 1. c], Barczaság havasai 

 [Heuff. Junc. 106 sub J. Hostii] igv a Bucsecsen [!], Öcsém [Schur 

 ÓBZ. VIII. 22], Cziblesz, Ünőkö [Bielz ap. Schur VSV. I. 101], s egy- 

 általán Eodna havasai [Porc! En. 58]. 



t J. capitatus Weigl. Obs. Bot. lY. (1772j 28. — Kerczesora le- 

 gelőin [Schur En. 159], Árpás legelőin [Schur En. 684]. 



1939. J. COnglomeratus L. spec. (ed. 1753) 326. — [J. conglome- 

 ratus Baumg,''' En. III. 333]. — Vizenyős legelőkön s láposokon, viz- 

 árkoknál, mocsaras helyeken az egész terület mezei táján csoportosan, 

 helyenként egész szittyós térségeket alkotva. 



1940. j/effusus L. spec. (ed. 1753) 326.^ — [J. eft'usus Baumg. ''= 

 En. III. 333]. -- Az előbbi társaságában az egész terület mezei táján 

 bőven. 



1941. J. diffusus Hoppé in Flóra 1819 I. p. 186. — [J. diffusus 

 Schur''' Sertum n. 288 1 . — J. glauco >c effusus Schnitzlein und Frick- 

 hinger Veget, der Jura (1848). — J. effuso x glaucus Fr. W. Schultz 

 in Polhchia 1863 p. 153]. — Vizenyős laposokon, mocsarak mentén, 

 a J. glaucus és J. effusus társaságában. — Talmács és Zoód közt 

 [Schur En. 683]. — Erdély határához közel Kristyór mellett Bihar 

 megvében [!]. 



'1942. J. glaucus Ehrh. Beitr. VI. ( 1 791 ) 83. — [J. glaucus Baumg.- 

 En. HL 334]. — Vizenyős laposokon, vizárkoknál, mocsaraknál az 

 egész terület mezei táján. 



f J. paniculatus Hoppé. — Sós iszapos talajon. — Kolos, Vizakna 

 [Schur En. 683]. 



1943. J. Transsilvanicus Schur Verh, sieb. Ver. H. (1851) 169 

 solum nomen ; Schur ! En. 684. — [J. fihformis Baumg." ? En, III. 

 334, et Auct. Trans. ! non L. — Stirps nostra in turfosis alpinis cre- 

 scens omnibus in partibus minor J. filiformi L. a quo prícterea diífert 

 etiam capsula subrotunda, nec non anthela hasi bractea herbacea. vei 

 in acumen herbaceum subulatum abeunte fúlta]. — Havasok sziva- 

 csos tőzeges helyein ; a mezei tájon napjainkban senki sem lelte. — 

 Muntyele-mare [Freyn Közlem. XUI. 76], Biharhavasokon: a Kukur- 

 betán, a Csepilor völgyben, az Ariesen s a Paltineten [!], Déva ['? Baumg. 

 1. c], Zenoga és Zenoguca tavak a Retyezát hegységben [Simk. Köz- 

 lem. XV. 605], Porumbach havasai [Sigerus ap. Fuss Trans. 6(i0], Bulla 

 tó [Schur En. 684], Árpás havasai [! Schur VSV. IH. 90], Bráza hava- 

 sai [Schur VSV. II. 169], Bucsecs [!], Szt-Anna-tó [Baumg. 1. c]. 



