•lUNCUS. — LUZULA. 537 



quoíid stirpem campestrem et montanam]. — Nedves kaszálókon a 

 mezei és hegyi tájon. — Nagyszeben, Brassó [Sclnir En. 685], Felső- 

 Árpás lápján [!], Btidöshesív lápjai a Sz-Annatónál [Sclnir VSV. X. 

 ^00, üst. bot. Zeit. VIII. '2'.)3]. 



1949. J. carpaticus Simk, Term. Ftiz. X. (1880] 18:^. — Habitus 

 humilis J. alpiüi Vili a qno differt : capitulis antlielae pauciflorfe spar- 

 sis ; porro capsula apice truncata aiit subcordata perií^onium aeqnante, 

 vei vix snperante ; denique perigonii phyllis interioribus cuspidatis. — 

 [J. alpinus Schui-^'^ Verh. sieb. Ver. III. 90 ; Porc. En. 58, — non 

 Vili. — J. rariílorus Czetz ! Erd. Muz. VI. Ki, — non Hartm.]. — 

 Havasi legelök nyirkos helyein és patakainál. Biharhavasok : így Palti- 

 net, Pietra-Arsa, LaGrope, Csepilor- völgy [!]. Árpás havasai [! Scliur 

 VSV. III. 90], Kercze.sora havasai. Bucsecs [! Schur En. (j85 sub J. fu- 

 scoatro], Királyköí^!], Rodna havasai [Czetz! 1. c], Köhavas [!]. 



f J. bidbosus L. spec (ed. 1753) 327. — [J. uhginosus et J. supi- 

 uus Baumg." En. HL 337, — sed in herbario ejus specimina deside- 

 rantur]. — Kukojszás [Baumg. 1. e.], Kolozsvár, Nagyszeben, Kistorony, 

 Brassó, Kereszthegy Remeténél [Schur En. (586]. 



1950. J.compressus Jacq. En. (1762) p. 60 et 235. — [J. squar- 

 rosus Baumg. ■' En. III. 335 ; Schur En. 687, — non L. — J. bulbosus 

 Baumg. En. III. 336 ; Schur En. 687. — non L. spec. (ed. 1 753) 

 327]. — Nyirkos kaszálókon, vizenyős réteken az egész terület mezei 

 táján közönséges. 



1950,7y. i. Gerardi Lois. Not. a la Flore Francé in Journal de Bo- 

 tanique 1809 II. p. 284. — [J. Gerardi Schur='' Sertum n. 2871]. — 

 Vizenyős szikes helyeken a mezei tájon. — Felek és Bányabükk közt 

 a Malomvölgy elején [Simk. MNL. II. 153], Kolozsvár. Szamosfalva, 

 Puszta- Szt-Miklós, Apahida, Kara, Boós, Botorom és Virágosvölgv, 

 Kőhalom [Freyn Közlem. XIII. 76], Torda [Schur VSV. X. 80], Ko- 

 los [Schur VSV. X. 112], Vizakna, Nagyszeben [Schur En. 687], Kon- 

 cza [Csató Székács 273]. 



1951. J. bufonius L. spec. (ed. 1753) 328.— [J. bufonius Baumg." 

 En. m. 337. — J. Tenageia Baumg. ! En. III. 338 et Auct. Trans., — 

 non Ehrh. — J. tenuis Schur Verh. sieb. Ver. H. 69. — non Willd. spec. 

 H. (1799) 214]. — Utak s árkok mentén, vizenyős laposokon az egész 

 terület mezei s hegyi táján közönséges. 



t J. spliaerocarpus Nees. in Flóra I. (1818) 521. — Vizenyős he- 

 lyeken. — Nagyszeben [Schur En. 687]. 



530. Luzula DC. FI. Franc. III 158. 



1952. L. piiosa L. spec. (ed. 1753) 329 sub Junco. — [L. pilosa 

 Baumg.- En. III. 331. — L. vernalis DC. FI. Franc. IH. 160, — non 

 Baumg. En.]. • — Hegyvidékek lombos erdeiben és cserjés helyein az 

 egész területen el van terjedve. 



1953. L. Forsteri Smith FI. Brit. III. (1804) 1395 sub Junco. — 

 [L. vernalis Baumg.''' En. III. 331 ex descriptione, et sec. Heuff. Junc. 



