538 LUZULA. 



198, — non DC. — L. Forsteri Desv. Journ. de Bot. I. (ISI 3) 141].— 

 Hegyvidékek erdeinek és csalitjainak iitaiu s füves tisztásain a mezei 

 és liegyi tájon. — Segesvár. Kőhalom, Brassó [Baumg. 1. c], Keresz- 

 tényliavas, Köhavas ^Scliur En. 080]. 



1!)54. L. flavescens Hőst. Gram. HL (1805) 62 sub Junco. — 

 [L. flavescens Gaud. ; Schm-" En. 680]. — Havasalji vidékek vizenyős 

 rétéin. — Bucsecs [Sclinr I. c.]. Padis a Biharhegység petroszi olda- 

 lán [Simk. Term. Füz. Y. 47 :. 



1955. L. silvatica Huds. FI. Angi. (ed. 1762) 132 sub .Jímco. — 

 [Jnncus nemorosus PoUich Hist. Palát. (1776) I. 352 var. a). — Jun- 

 cus maximus Reichard FI. Moen. Franc. H. (1778) 182. — L. maxima 

 DC. FI. Franc. HL (1805) 160 ; Baumg,- En. HL 330. — J. montanus 

 Lam, ; Czetz ! Erd. Mnz. VI. 16]. — Árnyas erdők szélein a hegyi és 

 havasalji tájon. — Kolozsvár [Landoz I. 16], Skericza Padságnál, 

 Vidra, Nyegra és Szkerisora hegyein a Biharhegységben nz Aries-ig s 

 a Jégbarlangig ; Piuszka alhavas [!], Fietyezát havasok [\ Csató Erd. Mnz. 

 IV. 85], Présbe, Szm-;il, Picsoru-Bnrkácsiiluj [Fuss Trans. 6641, Árpás 

 havasai [! Sclnn- V8V. III. 90], Öcsém [Schur ÖBZ. VHI. 23], Rodna 

 vidéke [Czetz Erd. Muz, VI. 17"i, Gáncs [Czetz ap. .Janka Linn. XXX. 

 609], Csukás [!]. 



1956. L. spadicea Ali. FI. Ped. II. (1785) 216 sub .Junco. — 

 [L. spadicea Baumg." En. III. 329. — L. parviílora Schur Verh. sieb. 

 Ver. II. 16)9; Schur En. 682, — non Desv.]. — Havasok füves törme- 

 lékes helyein. — Eetyezát és Pareng havasok [! Baumg. 1. c], Szurul, 

 Csörte, Nogoj,^ Domna-völgye, Bulla-völgye. Butyán, Tericza [Fuss 

 Trans. 664], Árpás havasai l' Schur VSV. III. 90]. Bráza havasai 

 Schur VSV. 11. 169], Bucsecs. Rodna havasai [! Baumg. 1. c.]. 



1957. L, angustifolia Wulf. in Jacq. Coll. III. (1789) p. 56 sub 

 Junco. — [Juncus nemorosus Pollich 1. c. (1776) var. [i). — Juncus 

 niveus Hőst.; Baumg. '■ En. HL 328; Schur En. 681, — non L. — 

 •Tuncus albidus Hoffm. Germ. I. (1791) 126. — L. albida DC. ; Baumg. 

 En. III. 328]. — Hegyvidékek erdeiben és cserjés lejtőin az egész terü- 

 leten, a mezei és hegyi tájon. 



var.) L. cuprina Eoch. in Schultes üst. FI. (1814) I. 572, — so- 

 lum nomen ; in Reichb. Germ. Exc. (1830) 92 cum diagnosi. — 

 [L. rabella Hoppé decades Gram. Exs. n. 68 (anno 1820 — 24); in 

 Reichb. 1. c. cum diagnosi. — L. intermedia Baumg.''' En. HL (1816) 

 330 ; Schur En. 681, — non Juncus intermedius Hőst. — L. alpigena 

 Schur En. 681. — L. albida fuscata Schur Öst. Bot. Zeit. VHI. 288 

 solum nomen ; seu L. fuscata Schur Verh, sieb. Ver. X. (1859) 200. — 

 L. glabrata Fuss Trans. 664, — non Hoppé]. — Hegyvidékek erdei- 

 ben és füves térségein a hegyi tájtól a havasi tájig az egész területen, 

 de főkép havasalji és havasi hegységeken közönséges. 



1958. L. campestris L. spec. (ed. 1 753) 329 sub Junco. — [L. cam- 

 pestris Baumg.''' En. III. 332]. — Sovány legelőkön, erdők és csalitok 

 szélein és nyilt helyein az egész területen a mezei tájtól a havasalji 

 tájig közönséges. 



1958/i. L. erecta Pers. Syn. I. (1805) 386 sub Junco. — [Juncus 



