LUZULA. — CYPERUS. 539 



neraorosus Hőst. Gram. III. (1805) 04; Baumg.''^ En. III. 3áll ; Czetz 

 Erd. Muz. VI. 16, — non PoUich 1. c. (1776). — Lnzula mnlfciílora 

 Lej. El. de 8pa. (1811) 169. — L. erecta Desv. Joum. de Bot. I. 

 (1808) 156. — L. pallescens Bess. Eu. (18^2) 15. — L. Althii Herbicli 

 Select. pl. Ear. (1836) n. 2:2, ex descriptione. — L. congesta Scliur 

 8ertum n. 289 i; láchnr En. 682]. — ^Hegyvidékek erdeinek és csalit- 

 jainak nyilt helyein a mezei tájtól a havasalji tájig. — Sertésvölgy 

 Szkerisoránál a Biharhegységben [!], Zsngyelye pataknál a Eetyezát- 

 hegységben [Himk. Közlem. XV. 606], Nagyszeben, Frumósza [Scliur 

 En. 682], Kisdisznód, Götzenberg, Kerczesora havasai [Fuss Trans. 

 665], Árpás havasai [Schur VSV. III. 901, Eodna vidéke [Czetz 1. c], 

 Segesvár, Kőhalom Brassó [Baumg. 1. c], Bucsecs, Bükszád, Kukoj- 

 szás [!]. 



1958, f. L. Sudetica Willd. spec. II. (1799) 221 sub Junco. — 

 [L. nigricans Desv. .Journ. Bot. I. (1808) 158 ; Scínir" Verh. sieb. Ver. 

 II. 69. — L. congesta Hazsl. Közlem. X. 28], — Havasaink sovány 

 törmelékes mezőin bőven. — Muntyele-mare [Freyn Közlem. XIII. 

 76], a Biharhavasok gerinczein és völgyeiben úgy a biharmegyei olda- 

 lon [pl. Cornnl-Muntyelui, Bohodjen, Fiatra- Arsa, Pagyis] mint az er- 

 délyi oldalon, pl. La-Grope. Balacsána, Batrina, C'sepilorvölgy [!], Ke- 

 tyezát havasok [.'Hazsl. 1. c], Pareng havasok [!], Frumósza [Schur 

 En. 683], Présbe, Tomnatik, Szurul [Fuss Bericht 15], Galbina, Bu- 

 csácse, Negoj [Fuss Trans. (]66], Árpás havasai [! Schur VSV. HL 90], 

 Bráza havasai [Schur VSV. 11. 169], Bucsecs [!], Ünőkő [Schur VSV. 

 X. 141] s egyáltalán Eodna havasain [Czetz ! Erd. Muz. VI. 17]. 



19.59. L. spicata L. spec. (ed. Í753) 3.30 sub Junco. — [L. spi- 

 cata Baumg.''' En. III. 332. — L. conglomerata Mielichhof]. — Hava- 

 sok köves nyirkos legelőin. — Eetyezát havasok [! Csató Erd. Muz. 

 IV. 8.5], Páreng havasok [Borb. Közlem. XV. 347], Frumósza és Stirpu 

 a Czibinhegvségben, Negoj, Bulla forrás vidéke [Fuss VSV. XV. 104], 

 Árpás havasai [! Schur VSV. III. 90], Bráza havasai [Schur VSV. II. 

 169], Királykő [Schur En. 683], Bucsecs [! Fuss VSV. XV. 104], Ojtoz 

 szorosánál a Csernika-patak hegyein, továbbá Galacz Eodna havason 

 [Baumg. 1. c], egyáltalán Eodna havasain [Porc. En. 58]. 



XCIX. Cyperaceae DC. FI. Franc. III. p. 99. 

 531. Cyperus L. gen. n. G6. 



1960. C. fuscus L. spec. (ed. 1753) 46. — [C. fuscus Baumg. ='^ En. 

 ni. 317]. — Fol3"ók s patakok partjain és árterein, mocsarak s tavak 

 szélein, ingoványokon az egész terület mezei táján. 



var.) C. Viréscens Hoífm. Deutsch. El. (ed. 1791) I. p. 16. — [C. 

 virescens Schur''' Sertum n. 2897]. — Folyók, tavak, források, nedves 

 iszapos helyein a tőalakkal vegyesen. — Marosujvár, Kolos [Schur En. 

 688], Koncza [Csató Székács 273], Szászváros [Unver. ap. Fuss Trans. 

 667], Nagyszeben, Vizakna (Fuss Alt. Arch. III. 254], Persány [Schur 



