548 CAREX. 



1. c], Felső-Fancsal Görgényvidéken [Walz MNL. III. 71]. Eodna és 

 Gáncs vidéke [Czetz Erd. Muz. VI. !23J, Zajzoiivölgy a Donghavas 

 felé [!]. 



2005. C. elongata L. spec. (ed. 17r)3) 074. — [C elongata Baiimg.^'^ 

 En. III. 295]. — Mocsaras helyeken a mezei és hegyi tájon. — Ko- 

 lozsvár [Landoz I.^ 16]. Nagyszeben [Fuss Trans. 679], Vestény [!], 

 Mumma. Butyán, Arpáshegysége [Schur En. 702]. Segesvár, Kőhalom, 

 Alsó-Rákos. Hé víz, Brassó [Baumg. 1. c], Szent- Anna-tó a Büdösön 

 [Schur ÖBZ. VIII. 293]. Kukojszás [bőven !], Cosna [Porc. En. 59]. 



2006. C. Fussií (elongata x paniculata) Simk. — [Carex panicu- 

 lata Fuss exs. ! — C. elongata Fuss exs ! emend.], Intermedia inter 

 C. elongatam et C. j^f^niculatam. Difíert a C. elongata L. : caule basi 

 firmo, squamis basalibus vaginisque rufescentibus, spicis rufis, gliimis 

 latis ohtusiusculis rufis, nec non fructu rufescente, jMrrecto, laeviter 

 convexo, minusnervoso breviorique; invicem a ('. imnicidata L. : fruc- 

 tibtis lanceolatÍH, gluma. eridenter Jongioribus, in rostrum subintegrum 

 attenuatis glumisque minoribus. — Légit in paludosis ad pagum Ves- 

 tény, beatus Michael Fuss. mecumque anno 18(S2 communicavit. — 

 Közepes alak a C elongata L. és a C. íJaniciűata L. között. A C. elon- 

 gata-tól első tekintetre megktilömbözteti tövön erős szára, rötszinü 

 és széles polyvái, valamint rötszinü egyenestálló s rövidebb termései ; 

 viszont a C. paniculata-tól rövidebb polyvái és lándzsás termései által, 

 melyeknek csőre majdnem ép, szint oly könnyen és világosan meg- 

 különböztethető. Néhai Fuss Mihálytól kaptam 1 882-ben, ki azt Ves- 

 tény falunál szedte, 



2007. C. Biharíca (canescens x echinata) Simk. — Media inter 

 C. canescentem L. et C. echinatam Murr., quorum consocie nascitur in 

 turfosis uliginosisque alpium Biharensium. ibidem locis «La-Grope» 

 ad fontes Meleg-Szamos, et «Piatra-Arsa» sub alpe Cornul-Munteluj. 

 Habitu, caule scabro spicisque virentibus aut pallescentibus cum (J. 

 canescente congruit, sed ab ea differt, fructibus rostro planii;sculo, fisso, 

 punctulis minimis sparsis scabro, piaeditis. A ('. echinata Murr. facile 

 distingaitur rostro semissim breviore, exiliore et subglabro. Fructuum 

 forma maximé ad C. lagoinnam Wahlnb. et C. Heleonastes Ehrh. aceedit, 

 sed ambae íHíb a C BiJiarica jam fructuum rostro teretiusculo inte- 

 groque divergunt. — Terem a Bihar havasok lápos vizenyős helyein a 

 C. canescens és C. echinata társaságban : igy a « La-Grope "-nél a Meleg- 

 Szamos forrás vidékén és a Cornul-Munteluj alatt a Piatra-Arszanál, — 

 Termetre a C. canescens-hez hasonlóbb, de attól terméseinek lapos ha- 

 sadt és itt-ott apró pontoktól érdes csőre által tér el ; viszont a C. echi- 

 nata-tó\ vékonyabb, félakkora hosszú és meztelennek látszó termés- 

 csőre által üt el. Terméseinek alakja hasonlit a C lagopina Wahlnb. 

 és C Heleonastes Ehrh. terméseiéhez ; ezek mindkettőjénél azonban a 

 termés csőre hengeres és nem hasadt. 



2008. C. canescens L. spec. (ed. 1753) 974. — [C. curta Good. 

 in Transact. of the Linn. Soc. II. (1794) ; Baumg. ' En. in. 293. — 

 Vignea Personii Schur Sertum n. 2951 ; Verh. sieb. Ver. III. 169, — 

 non Carex Personii Sieb. cujus stirps apud nos non nascitur. — C. 



