CAREX. 557 



Carice (iracileseente Hartmann, sed stirps illius teste Fieck FI. Schles. 

 49^. ut et C. rijjaria x resicoria Siegert in Jahresb, schles. Ges, 

 1857, — ad Caricem ripariam pertinent, nec hvbridam progeniem 

 signiíicant. — Közép alak a C riparia Curt. és C. resivaria L. közt, 

 melyek társaságában terem a Kiikojszáson. — A C. riparidtól hártyás 

 és duzzadtabb álszütyöi különböztetik, melyek csőre nem vastagabb 

 mint a C. ventricosá-é ; továbbá tojásdad s hegyes vagy alig szálka- 

 végü polyvái, melyek csúcsa a termés végét sem éri el ; végül puhább 

 levelei. Viszont a C. rentricosa-tó\ elüt kevésbbé duzzadt álszütyöi 

 által, melyek csőre alig van mélyebben behasadva mint a C. ripa- 

 riák-é ; továbbá széles és csúcsosabb polyvái, valamint karcsúbb termés- 

 kalászai által. 



^2052. C. acutaeformis Ehrh. Calam. n. 30 (17<s6); Ehrh. Beitr. U. 

 (17S8). — [C. paludosaGood. inTrans. of theLinn.Soc. II.(171M), 202; 

 Baumg- En. III. 312. — C. KochianaDC. Hort. Monsp. 89 (1813)]. — 

 Folyók partjain, mocsarak s tavak szélein a mezei tájon. — Kolozsvár 

 [Freyn Közlem. XIII. 75], Borbánd mellett az Ompolynál [!], Drassó 

 [Csató Székács 273], Kalán a Sztrigy mellékén [Csató Erd. Muz. VI. 

 28], Nagyszeben [íEeissenb. VSV. V. 114], Benczencz, Giresau, Szaka- 

 dat [Fuss Trans. 694], Medgyes, Kiskapus, Baromlaka, Nagyselyk, 

 Csicsóholdvilág, Asszonyfalva, Balázsfalva, Monora, Hosszúaszó. Kis- 

 ekemezö, Nagyekemező [Barth VSV. XVII. 49], Segesvár [Fro. Schássb. 

 67], Kukojszás [Schur VSV. X. 193], Besztercze [Herzog Bistr. 48], 

 Eodna vidéke [Czetz ! Erd. Muz. VI. 12]. 



2053. C. riparia Curtis FI. Lond. Fasc. IV. (1778—80) tab. 60.— 

 [C. riparia Baumg.'' En. III. 313. — C. ripario-paludosa Schur Sertum 

 n. 3020. — C. riparia |í) Naszódensis et y) androgyua Porc. Magy. 

 Növ. Lap. IX. 132]. — Mocsarakban, folyók árterein, vizárkokbau a 

 mezei tájon. — Kolozsvár [Landoz I. 16], Déva és Maros-Sólymos 

 közt [!], Nagyszeben, Piakovicza. Giresau, Szakadat [Fuss Trans. 694], 

 Medgyes, Kiskapus, Asszonyfalva, Monora, Hosszúaszó [Barth VSV. 

 XVII. 49], Segesvár [Fro. Schássb. 68], Kőhalom [Baumg. 1. c], Brassó 

 [Schur Eu. 720], Kukojszás a Büdösön [! Schur OBZ. VIII. 291 ; VSV. 

 X. 200], Eodna vidéke [Czetz ! Erd. Muz. VI. 121. 



2054. C. nutans Hőst. Gram. I. (1801) tab. 83. — [C. nutans 

 Baumg.''' En. III. 306. — C. sulcata Schur Sertum n. 3016; Schur 

 En. 719. — C. stricta Landoz! L 16, —non Good.]. — Folyók és 

 vizerek mentén vizenyős árteres kaszálókon a mezei tájon. — Kolozs- 

 vár [! Landoz 1. c]. Virágosvölgy [Freyn Közlem. XIII. 75], Déva, 

 Haró[!], Nagyszeben [Schur En. 719], Benczencz, Alsó- Gáld, Kiscsűr 

 Nagycstír, Eetteg [Fuss Trans. 694]. 



'2055. C. evoluta Hartman in Vet. Ak. Handl. (1818) 157. — [C. 

 riparia x filiformis Wimm. pro p. ; Aschers. FI. Brandenb.]. — A 

 Kukoj szász lápján itt-ott szálonként [!]. — -[In prato spongioso «Ku- 

 kojszás» rara]. 



2056. C. filiformis L. spec (ed. 1753) 976. — [C. filiformis 

 Baumg." Mant. 82 Kovács in Sternli. sieb, 41]. — Mocsaraknál, ingo- 

 ványos helyeken a mezei tájon. — Szász-Segesd [Baumg. 1. c. ; Ko- 



