560 SETARIA. BALDINGERA. HIEROCHLOA, 



II. 4-90. — S. cliloraiitlia Scbur En. 723]. — Szántókon, kertekben, 

 szőlők közt, j)ai'lagokon az egész terület mezei táján közönséges. 



2066. S. glauca L. spec. (ed. 1753) 56 sub Panico. — [Pennise- 

 tum glaucum Baumg." En. III. 276]. — Hasonló lielyeken mint az 

 előbbi az egész területen közönséges. 



f *S'. Italica L. spec. (ed. 1753) 56 sub Panico. — [Panicum ger- 

 manicum Eotb Tent. I. 27, ■ — Pennisetum germanicum Baumg.* En. 



III. 277]. — Colitm- fere ubique. — Széltében termesztik zöld takar- 

 mánynak, s ily lielyeken szálanként el is vadul. 



t Plialaris CanariensiH I^. spec. (ed. 1753) .54. — Colitur hinc 

 inde. Termesztik helyenként madarak eleségeül, s ily helyeken el is 

 vadul szálonként, — pl. Petrozsénynél [Feicht. Közlem. IX. 112]. 



.545. Baldingera FI. Wett. I. (1799) 9(i. 



2067. B. arundinacea L. spec. (ed. 1753) 55 sub Phalaride. — 

 [Phalaris arundinacea L. ; Baumg.' En. III. 197]. — Folyók mentén 

 s azok mocsaras árterein a mezei tájon. — Kolozsvár [ILandoz I. 16], 

 Borbánduál és Gyulafehérvárnál az Omj)oly és Maros-mentén, Veres- 

 patak, Abrudbánya, Giresau[!], Nagyszeben, Brassó [Schur En. 724], 

 Hosszúaszó [Barth VSV. XVIL 50], Segesvár [Fro. Schássb, 68], Besz- 

 tercze [Fuss Trans. 702], Rodna vidéke [Czetz Erd. Muz. YI. 11]. 



var.) picta L. spec. 1. c. — Colitur in hortis ubique. — Virágos 

 kertekben mint «Pántlikafüvet» széltében tenyésztik. 



546. Hierochloa Gmel. Sibir. I. 100. 



2068. H. repens Hőst. Gram. III. (1805) 3. tab. 3. sub Holco. — 

 [Holcus borealis Schrad." Germ. (1806) 252; Landoz" I. 16. — Hie- 

 rochloa borealis Roem. et Schult. Syst. II. (1817) 513. — Holcus odo- 

 ratus L. spec. (ed. 1753) 1048 pro parte. — Hierochloa vinealis 

 Schur Öst. bot. Zeit. IX. (1859) 12 ; X. 3.55. — H. orientális Fries et 

 Heuff. OBZ. Vni. 28]. — Napos cserjés kaszálókon, folyók homokos 

 árterein a mezei tájon. — Kolozsvárt a Szénamezőkön [! Landoz 1. c], 

 Apahida és Kolos közt [Schur VSV. X. 1081, Kara [Frevn Közlem. 

 Xni. 71], Torda [Eresei Törd. 34; Frevn 1. c], Talmács '[Schur En. 

 725, Zaporcz [Czetz Erd. Muz. \1. 16]. 



2069. H. australis Schrad. Germ. (1806) 253 sub Holco. — [Hol- 

 cus australis Schrad. ; Baumg.'' En. III. 280. — Hierochloa australis 

 Roem. et Schult. Syst. Veg. II. (1817) 51 4] . — Erdők és csalitok szé- 

 lein és árnyas helyein a mezei tájon. — Kolozsvárt bőven [! Landoz 

 I. 16], Torda [!Fuss Trans. 703], Magyarigen Dévánál a Szárhegyen 

 és Rócsi hegyen [!], Szt- György- Válya [Csató Erd. Muz. VI. 28], Szé- 

 kásvölgy [Csató Székács 274], Szászváros, Nagycsur, Szászujfalu, Szt- 

 Erzsébet, Nagyszeben, Kisdisznód, Giresau [Fuss ! Trans. 703], Seges- 

 vár [Fro. Schássb. 68 sub H. odorata], Besztercze [Herzog Bistr. 48], 

 Katona és Kis-Czég közt, Szt-Gothard és Gyeké közt [Janka Közlem, 

 XII. 169]. 



