564 LEERSIA. AGROSTIS. 



552. Leersia Sw. nova gen. 21. 



2084. L oryzoides L. spec. (ed. 175.3) .j5 sub Phalaride. — [L. 

 oryzoides Sw. ; Baumg.' En. III. 190. — Oryza clandestina A. Br. — 

 Ehrhartia clandestina Wigg. Hols. 64-]. — Tavak, mocsarak, vízerek 

 mentén a mezei tájon. — Kolozsvárt a Szamos mentén [Landoz II. 

 39], Aranyos-Lóna mellett az Aranyos mentén bőven, Brád és Boicza 

 közt az Erczhegységben. Vidra mellett az Aranyos mentén Menyan- 

 thes trifoliata, Alopecurus fulvus, Festuca distans és Glyceria fluitans 

 társaságában [!], Dobra, Maros-Némethi, Ujegyháza [Baumg. 1. c], 

 Nagyszeben ['Schur En. 730], Porumbák, Szkoré [!], Medgyes, Kiseke- 

 mező, Hosszúaszó [Bartli VSV. XVII. 51], Kodna vidéke [Czetz! Erd. 

 Muz. VI. 16]. 



553. Agrostis L. gen. n. 80. 



ii085. A. álba L. spec. (ed. 1753) 03. — [A. stolonifera L. spec. 

 (1753) 62 pro parte ; Baumg.^^ En. III. 207. — A. varia Hőst. Gram. 

 IV. tab. 57. — A. silvatica Hőst. Gram. IV. tab. 58. — A. stoloni- 

 fera t) i)rorepens Ivocb. Syn. ed. II. 902 ; Schnr ÜBZ. IX. 48. — A. 

 coarctata Hoffm. Deutschl. FI. ed. II. 1 p. 37. — A signata Schurf 

 Öst. bot. Zeit. IX. 47. — A. limosa et A. flavida Schur! Öst. bot. Zeit. 

 IX. 48. — A. maritima Landoz II. 39]. — Vizenyős réteken, laposo- 

 kon, árkokban és erdőkben az egész terület mezei táján közönséges. 



var.) spiculis «brevisssime aristatis»'Willd. spec. I. (1797) p. 308: 

 A. dubia Leers íi. herb. (1775) tab. IV. f. 4. — [A. compressa Willd. 

 in Ust. et Röm. Bot. Mag. XI. (1790) 39 ; Willd. spec. 1. c. ; Baumg.* 

 En. III. 207. - A. decumbens Hőst. Gram. IV. tab. 54]. — Folyók s 

 patakok fövenyes nedves árterein a mezei tájon. — Mindszent mellett 

 a patak mentén [!], Nagyszeben [Schur ÖBZ. IX. 48], Kőhalom [Baumg. 

 1. c], Rodna vidéke [Porc. En. 61]. 



var.) «ai'ista dorsali longitudine fere calycis» Willd. spec. I. (1797) 

 .369: A. vinealis Schreb. Spicil. (1771) 47 ; Wild. spec. 1. c. : Baumg.* 

 En. III. 206. — [A. gigantea Roth Tent. I. (178S) 31 ex Willd. 1. c. — 

 A. stolonifera var.) longearistata Janka Linn. XXX. (1859)618]. — 

 Hegyvidékek patakainál. — Gáncs [Czetz ap. Janka 1. c], Rodna vi- 

 déke [Porc. En. 61], Nagyszeben [Schur ÖBZ. IX. 48]. 



2086. A. vulgáris With. An-ang. (ed. HL 1796) 132. — [A. his- 

 pida WiUd. spec. 1,(1797) 370; Baumg.* En. III. 208. — A. vulgáris 

 var.) alpina Schur Öst. bot. Zeit. IX. 45 ; Landoz II. 39. — A. verti- 

 cillata Schur En. 735, — A. Hornungiana, A. umbrosa et A. parviflora 

 Schur Öst. bot. Zeit. IX. 46, 47. — A. pumila L. Mant. I. 31 est solum 

 status hujus morbosus íioribus a «Tilletia caries» destructis]. — Szikár 

 kaszálókon, legelökön és szénamezökön serlegesen, igy pl. Tótfalu hegyi 

 kaszálóin, Vajda-Hvmyad szénamezőin s az egész Fogarasi síkságon a 

 sovány kaszálók uralkodó füve. Felhatol egész a havasokig s az egész 

 területen közönséges. 



