568 sTiPA. 



III. :21i2]. — Magasabb hegyvidékek szikláin szakadékain, főkép mész- 

 kövön. — Strázsa, Bucsecs, Kőhavas, Arsziű szolnoki havas [Baumg^ 

 1. c], Szirbi hegy a Meleg-Szamos forrás vidékén [Banmg. herb. !]. 



558. Stipa L. gen. ii. 90. 



'2101. St. Lessingiana Trin. et Enpr. in Memoir. Acad. St-Peters- 

 bourg VI. ser. 7 (184:2) p. 79. — [St. Lessingiana Janka" Öst. bot. 

 Zeit. XVIII. ŰS^I]. — Napos, szikár agyagos dombokon a mezei tájon. 

 — Kolozsvárt a Tekintő dombon és a Koporsóknál bőven [! Freyn 

 Közlem. XIII. 71], Apahida, Kolostól Tordáig, Katona és Kis-Czég 

 közt. Falatka, Szt-Gothard [Janka 1. c. ^232, 267, 340], Gyeké és No- 

 vály közt [Janka exs. !], Egerbegyi és Gerendi függő [! Wolff MNL. I... 

 (38], Nagy-Enved [!], Balázsfalva, Egerbegv [Barth Arch. XV. 117]. 



2102. St." Tirsa Steven in Bull. Mosc." XXX. (1857) n. 3 p.^ 367. — 

 [St. Tirsa Janka'' Közlem. XII. 169. — St. aperta Janka ap. Cel. Öst. 

 bot. Zeit. XXXIII. (1883) 318]. — Szénamezök napos szikár helyein a 

 mezei tájon. — Mócs, Szombafctelke és Novály közt [Janka exs. !]. 

 Gyeké és Csehtelke közt, Kolos, Torda [Janka Közlem. XII. 169], Ko- 

 lozsvár [Simk. MNL. III. 91], Vájasd, Borbánd és Boros-Bocsárd felett 

 a Bilakon. Vajda-Himyad szénamezőin [!], Hosszúaszó [Barth exs. !],.. 

 Szászsebes ['?Borb. Közlem. XV. 311]. 



2103. St. Grafiana Stev. in Bull. Mosc. XXX. (1857) p. 368. — 

 [St. pennata L. et Anct. Trans. pro parte. — St. Grafiana Janka" Öst. 

 bot. Zeit. XVIII. 232]. — Napos szikár hegyoldalakon a mezei tájon. 

 Katona és Kis-Czég közt a Mezőségen [Janka 1. c], Gerendi függő, 

 Maros- Sólymos és Maros-Némethi közt a szőlődombokon. Szárhegy 

 Dévánál [!], Hosszúaszó, Balázsfalva [Barth Arch. XV. 117], Toroczkó 

 [Barth ap. Borb. MNL. X. 118]. 



2103/i. St. Gallica Cel. in Öst. bot. Zeit. XXXIII. (1883) 317. — 

 [Stipa pennata L. et Auct. Trans. pro parte. — St. Tirsa Borb. Köziem^ 

 XIII. 47 quoad plantam transsilvanicam]. ■ — Napos szikár dombo- 

 kon. — Nagycsíir mellett a Zakelsbergen [Fuss exs. !]. 



^otíi: StÍ2)a pennata L. spec. (ed. 1753) 78 et pra^cipue Auct. 

 Trans. est species collectiva, quare lóca illae castera in Transsilvania 

 indicata denuo investiganda. — Stipa pennata alatt Erdély botaniku- 

 sai többféle Stipát értettek ; ezért többi itt nem említett lelőhelyein 

 csak későbbi kutatások mutathatják meg a helyes eredményt. 



2104. St. capillata L. spec (ed. 1762) 116. — [St. juncea 

 Baumg.''' En. HL 215, — non L. spec. ed. 1753, p. 78]. — Szikár na- 

 pos dombokon a mezei tájon. — Kolozsvár [! Landoz I. 17), Kolos 

 [SchurEn. 742], Apahida, Boós, Berkenyes, Virágosvölgy, Botoromvölgy,. 

 Torda [! Freyn Közlem. XIII. 71], Szt-Gothard [.Janka exs. !], Fekete- 

 lak [Janka ap. Fuss Trans. 715], Záh szénamezőin, Koók, Vidaj, Pad- 

 ság, Sárd szőlői az Ompoly mellékén, Alvincz, Maros- Sólymos és 

 Maros-Némethi közt, Vajda-Hunyud várhegyén [!], Gerendi és Eger- 

 begyi függő [! Wolff MNL. I. 68], Nagy-Enyed, Gyulafehérvár, Seges- 

 vár [! Baumg. 1. c], Déva, Szelindek, Nagycsíir, Szászujfalu, Szt- 



