AVENA. 575 



"2H3. A. dubia I.eers. FI. Herborn. (1775) 41 t. 9. f. 3. — [A. te- 

 nuis Moench. Meth. (179-i) 195; Banmg.- En. III. i>G2. — Veiitenata 

 avenacea Koel. Gram. -21 í]. — Szikár hegylejtők füves cserjés helyem 

 a mezei tííjon. — Kolozsvár [Landoz I. 17, — sed in Landoz II. 39 

 mentio ea3 non facitur], Tótfalu hegyein Gyulafehérvár mellett [!]. 



2\ili. A. flavescens L. spec. (ed. 1753) 80. — [A. flavescens 

 Baumg.''" En. III. 2G3. — Trisetum argentoideum Schur ! Öst. bot. Zeit. 

 X. 71 ; Schiir En. 759. — A. flavescens y) variegata Gaud. Helv. I. 

 (1828) 337 ; haec varietas pra3cipne in alpibus frequens, synonymaqiie 

 sequentia habét : A. alpestris Baumg. " En. III. 264 et Auct. Trans., — 

 non Hőst; A. BaumgarUmi Steudel Synops. I. (1855) 233; Trisetum 

 rariurn Schur Öst. bot. Zeit. X. 75; Tr. flavescens var.) subtriílorum 

 transsilranicum Schur Öst. bot. Zeit. X. 76, seu Tr. tranmlvanicum 

 Schur En. 758, — non Steud. Synops. I. 226 ; Avena Carpathica 

 Schur Öst. bot. Zeit. VHI. 22; VSV. X. 177, — non Hőst. ; A. versico- 

 lor Landoz II. 39. — non Vili.]. — Kaszálókon, sziklás füves helyeken 

 a mezei tájtól a havasi tájig; a havasalji s havasi tájon mint var.) 

 variegata Gaud. otthonos. — Bányabükki völgy [!], Kolozsvár, Kolos 

 Gyulafehérvár, Déva [Baumg. 1. c], Skericza Padságnál [! Freyn Köz- 

 lem. XIII. 721, a Biharhegységben bőven Szkerisora mészkő hegyein 

 az Ordenkusától fel a Batrináig és Balacsánáig, s azontúl a Piatra- 

 Bogiig [!], a Pietyezáthegységtől az egész déli hegyvonalon a Bucsecsig, 

 Brassóig és a Piroskáig [.'Baumg. 1. c], Csicsóholdvilág [Barth VSV. 

 XVH. 52], Nagyszeben [Schur En. 757], Öcsém [Schur ÖBZ. VIII. 

 22 ; X. 74]. Eodna hegysége [! Baumg. 1. c], Udvarhely Gönczi exs. !] 



2125. A. CarpaticaHost.Gram.lv. (1809) tab. 31.— [A. Carpatica 

 Baumg.''' En. IH. 263. — Trisetum Transsilvanicum Steud. Syn. I. 

 (1855) 226 ex descriptione, ob radice repente. — Stirps haec nostra 

 pulcherrima din jam cum A. flavescente confusa fűit, a qua manifeste 

 dift'ert habitu omnibus in partibus robustiore, foliis latis prolum steri- 

 lium distichis, et praecipue rhizomate tereti longe lateque repente !]. — 

 Havasalji vidékek sziklás füves helyein s nyilt erdeiben. — Vidra 

 felett a I3iharhegységben a Piatra-Strucu tetejének füves c-serjés gerin- 

 czén bőven [!]. Butyán, Podricsel a Fogarasi hegylánczolaton [Schur 

 ÖBZ. X. 74], Tömösszorosa [Barth exs. !], Eodna havasain igy az Omu 

 Eotunda és Lopadna felé [Baumg. 1. c], de Porcius csak az Ünőkövön 

 lelte [Porc. En. 62]. 



+ 2126. A. distichophylla Vili. Prosp. (1779) 16. — [Trisetaria 

 brevifolia Baumg." Mant. 80. — sed spicimina in herbario ejus desunt. 

 — Trisetum argenteum Schur! Öst. bot. Zeit. X. 77]. — Havasok tör- 

 melékes szakadékos helyein. — Piatra-arsza a Vlegyásza hegységben 

 [Baumg. 1. c]. Árpás havasai [Schur VSV. IH. 91], Keresztényhavas 

 [Schur ÖBZ. X. 77], Bucsecs [Schur En. 760]. 



t Trisetaria airoides Baumg.''' En. III. 265 [Trisetum subspica- 

 tum Sadler Fünem 155], est stirps dubia. — Eetyezát, Pareng 

 [Baumg. 1. c.]. 



SiMONKAi : Erdély flórája. '•''-' 



