POA. 570 



2142. P. bulbosa L. spec. (ed. 1753) 70. — [P. bulbosa Baumg.- 

 En. m. 233. — P. psammopliila Scbur En. 773. — P. bulbosa fi) pro- 

 liiéra Baumg. 1. c. ; seu P. bulbosa fi) vivipara Kocli syn., — non P. 

 vivipara L.]. — Szikár mezőkön, legelőkön s kaszálókon a mezei és he- 

 gyi tájon. — Csúcsa [Freyn Közlem. XV. 72], Kolozsvár [! Landoz I. 

 17], Torda, Toroczkó, Enyed [Schur En. 772], Deczebal begy Dévá- 

 nál [!], Szt-György-Válya [Csató Erd. Muz. VI. 28], Székácsvölgy 

 [Csató Székács 274], Medgyes, Kiskapus, Asszonyfalva, Kisekemező. 

 Nagyekemezö, Kisselyk. Csicsóboldvilág, Monora, Balázsfalva, Hosszú - 

 aszó [Bartli VSV. XVII. 53], Segesvár [Fro. Scliássb. 70], Szászváros. 

 Kisdisznód Nagydisznód, Talmács [Fuss^ Trans. 732], Szt-Erzsébet. 

 Nagycsur. Nagyszeben és Eesinár közt. Árpás és Fogaras hegysége. 

 Brassó, Öcsém [Schur En. 772, 773], Rodna [Czetz Erd. ' Muz. 

 VI. 18]. 



2143. P. alpina L. spec. (ed. 1753) 67. — [P. alpina Baumg.-'- En. 

 III. 232. — P.* collina Baumg. En. III. 236 et Auct. Trans. — P. ba- 

 densis Auct. Trans., ■ — non Hánke, cujus stirps genuina in Transsil- 

 vania non nascitur. — P. alpina [') vivipara L. spec. 67. — P. con- 

 cinna Schur Sertum n. 3160; Schur! En. 774, — non Gaud. — P. 

 fi-igida Gaud. — P. Coronensis seu oreophila, et P. jiseudoconcinna 

 Schur! En. 773; P. brevifolia Schur ! En. 774 ; P. gelida Schur ! En. 

 775; P. subtilis et P. média Schur! En. 776, seu P. stenantha et P. 

 «enisia Janka Öst. bot. Zeit. XIV. 383 quoad. plantas Schurianas. — 

 P. attenuata Czetz Erd. Muz. VI. 18, — non Trin.] — Havasok füves 

 köves legelőin, honnan leszáll a mezei tájig. — Összes havasainkon [!], 

 továbbá: Kolozsvárt a Monostori Kőbányánál [Schur VSV. X. 110], 

 Turihasadék, Gyulavár [Landoz I. 17], Tordahasadéka [! Schur VSV. 

 X. 77], Enyedi hasadék Toróczkónál [Schur VSV. X. 71 sub P. con- 

 cinna], Mészkő [!], Vulkány és Sztrázsa [Baumg. 1. c. 236], Brassó he- 

 gyein bőven [! Schur En. sub P. pseudoconeinna], Törcsvár [!], Tömös 

 [Schur VSV. X. 210 sub P. collina], Borszék [Schur VSV. X. 153 sub 

 P. concinna]. 



2143/6. P. SUbalpina Schur'=! Sertum n. 3156 solum nomen ; 

 Schur En. (1866) 775. — [Dignoscitur a P. alpina L. : panicula ampla, 

 spiculis majoribus et rhizomate repente!]. Havasok sziklás televényes 

 hegj^hátain. — Eetyezát havasok [! Schur En. 775], Kerczesora hava- 

 sai. Árpás havasai, Kereszténv havasok [!], Bucsecs, Kőhavas [! Schur 

 1. c.]. 



2144. P. Sterilis MB. Taur.- Cauc. I. (1808) 62 ; III. (1819) 66. — 

 [P. aspera Schur''' Sertum n. 3162 (non Gaud.) ex ipso Schur En. 

 771]. — Szikár vagy sziklás hegyoldalokon a mezei és hegyi tájon. — 

 Gáncs [Czetz ap. Janka Linn. XXX. 620], Porcsesd felett a Szurul al- 

 ján [Schur En. 771]. 



2145. P. nemoralis L. spec. (ed. 1753) 69. — [P. nemoralis 

 Baumg.- En. III. 235. — P. firmula Gaud. Helv. I. 239 est forma loco- 

 rum apricorum]. — Erdőkben s azok sziklás füves tisztásain, csalitok- 

 han, — az egész terület mezei és hegyi táján közönséges. 



var.) P. montana Gaud. Helv, I. 241. — Sziklás füves helyeken a 



