584 BROMUS. 



2166. B. arvensis L. spec. (ed. 1753) 77. — [B. arvensis Baumg.* 

 En. III. 254. — B. versicolor Pollich; Czetz Erd. Muz. VI. 11.— 

 B. fragilis et B. liyalinus Sclmr Sertum n. 3213; Scliur En. 803]. — 

 Utak és szántók szélein valamint sovány kaszálókon az egész terület 

 mezei táján. Helyenként ez is uralkodó fü a silány kaszálókon, így pl. 

 Tótfalu begyi kaszálóin, valamint Szántóhalma és Vajda-Hunyad közt, 

 mely utóbbi belven az Agrostis vulgárissal osztja meg a tért. 



2167. B. pátulus M. et K. Dentscb. FI. I. (1823) 685. — [B. mul- 

 tiílorus Hőst. ; Baumg. ■' En. ni. 254, — non Weigel. — B. patulus 

 var.) transsilvanica Awd. in András Bot. Zeit. XHI. 207. — B. unilate- 

 ralis et B. pendulus Scbur ! Sertum n. 3212 ; Schur En. 802]. — Na- 

 pos parlag dombokon s legelökön, iitak szélein szántókon az egész 

 terület mezei táján elég bőven. 



2168. B. squarrosus L. spec. (ed. 1753) 76. — [B. squaiTosus 

 Baumg.'-' En. Hl. 252 cum varietate «) coloratus Baumg.]. — Szikár 

 napos dombok parlag lejtőin és szőlők közt a mezei tájon. — Gyula- 

 fehérvár. Segesvár [Baumg. 1. c.]. Kisludas [Fuss Trans. 747], Déva 

 Várhegyén, Brassó hegyein [!], Hosszúaszó, Kisekemező [Barth VSV. 

 XVn. 54]. 



var.) B. villosus Gmel. Bad. I. (1805) 229. — Napos szikár dom- 

 bokon az előbbivel. — Déva Várhegyén [!], Szt-Erzsébet [Schur En. 

 801]. 



2169. B. asper Murr. Prodr. Stirp. Goett. (1770) 42. — [B. asper 

 Baumg." En. UI, 255. — B. pseudoasper Schur En. 804 ex loco natali 

 et descript.]. — Hegyvidékek árnyas erdeiben az egész terület mezei 

 és hegvi táján. 



2170. "B. Transsilvanicus Steud. Syn. I. (1855) 320. — [B. erectus 

 Baumg, '■' En. Hl, 254 et Auct. Trans., — non Huds. — B. Transsilva- 

 nicus Schur Öst. bot. Zeit. X. (1860) 227 ; Schur En. 804. — B. va- 

 riegatus et B. laxus Schur En. 805 nec aliorum. — B. erectus fi) gla- 

 berWinkler Öst. bot. Zeit. XVI. (1866) 48. — B. fibrosus Hackel ! 

 Öst. bot. Zeit. XXIX. (1879) 207]. — Mészkő hegyek szakadékainak 

 televény talaján a mezei és hegyi tájon, — Torda hasadéka [Schur 

 VSV. X. 77 ; ÖBZ, X, 227], Székelykő Toroczkónál [! Winkler 1. c], 

 Csáklyaikö [Barth! VSV. XIX. 144, 205], Enyedi hasadék. Szt-Erzsé- 

 bet, Talmács, Brassó KirálykŐ [Schur En. 804 — 805]. 



2171. B. Bárcensís Simk. — E. grege Bromi erecti Huds. vaginis 

 emarcidis in fibras intertextas solutis ; foíiis ciliatis et sparsim pilosis. 

 Proximus igitur B. variegati MB. et B. Transsilvanicí Steud. ; sed a 

 Bromo variegato totó habitu abest, habét nam culmos 60 — 90 cm. al- 

 tos paniculam 10 — 15 cm, longam, radios inferiores quaternos sexter- 

 nosque spica longiores, fólia 20 — 30 cm. et ultra longa. A B. Trans- 

 süvanico cui habitu simihor et quocum etiam rhizomate stolonifero 

 congruit, foliis pilosis et prascipue ílosculorum indole diífert. Flosculi 

 nam in Bromo Transsilvanico rachide glabriuscula vei pubescente insi- 

 dent, habentque valvulas inferiores glaberrimas 15 — 18 mm. longas, 

 stramineas et a medio angustatas ; contra floscuh B. Barcensis in ra- 

 chide villosa insident habentque valvulas inferiores seidceo-pubescen- 



