BROMUS. — FESTUCA. 585 



tes, 8 — 10 mm. solum longas, gramineas et sub apice solum oblique 

 angustatas. Flosculi B. Barcensis ideo duplo quam in B. Transsilvanico 

 [idest B. fibroso Hackel ÖBZ, 1879 p. 209j, breviores, nec non obtusio- 

 res, sericei et magis virides apparent ; spiculae etiam minores ; panicula 

 magis contracta et brevior, — Légi in apricis calcario-saxosis montis 

 Czenk ad Brasoviam, julio inennte florentem. — Terem Brassó mellett 

 a Czenkhegy napos mész-sziklás helyein, hol július első felében vii-ít. 

 — Legrokonabb a Bronms Transsilvanicus-sal, a melytől szőrös leve- 

 lei által, valamint felényivel kisebb és selymesszörű virágpolyvái által 

 feltűnően elüt. 



2172. B. inermis Leyss. FI. Hal. (ed. 17(31) 16. — [B. inermis 

 Baumg." En. III. 255. — B. pseudo-inermis Schur Sertum n. 3217]. — 

 Szikár dombokon, gyepükön, szőlők szélein és pariagain, csalitokban 

 a mezei tájon. — Kolozsvár [! Landoz I. 17], Nagy-Enyed. Csáklya, 

 Borbánd, Gyulafehérvár, Déva [l], Szt György- Válya [Csató Erd. Muz. 

 VI. 28], Székácsvölgy [Csató Székács 275]. Szászváros, Szelindek, 

 Szászujfalu, Szt-Erzsébet, Giresau [Fuss Trans. 748], Nagycsűr [Schur 

 En. 805], Hossziiaszó, Kisekemező [Barth VSV. XVII. 5-4], Segesvár 

 [Fro. Schássb. 70], Eodna vidéke [Porc. En. 64]. 



2173. B. sterilis L. spec. (ed. 1753) 77. — [B. sterilis Baumg.* 

 En. lU. 256. — B. erectus Téglás Tudósitv, 11. 7, — nec alior.]. — 

 Parlag helyeken, utak és szántók szélein, kőfalakon, házfedeleken az 

 egész terület mezei táján. 



2174. B. tectorum L. spec. (ed. 1753) 77. — [B. tectorum Baumg." 

 En. lU. 257. — B. longipilus Kumm. et Sendtn. in Flóra 1849 11. 

 757]. — Parlagokon, kőfalakon, háztetőkön, utak mentén, szikár dom- 

 bokon az egész terület mezei táján. 



579. Festuca L. gen. n. 88. 



2175. F. distans L. Mant. I. (1767) 32 sub Poa. — [Poa distans 

 L. ; Baumg.'= En. III. 231 pro p. — Glyceria distans Wahlenb. FI. Ups. 

 36. — Atropis distans Grisb. in Ledeb. Eoss. IV. 388]. — Vizenyős 

 szikes laposokon a mezei tájon. — Alsó-Vidránál a Kis-Aranyos völ- 

 gyének lápos helyein [!], Koncza [Csató Székács 274], Szerdahely, 

 Nagy csűr, Szászujfalu, Szt-Erzsébet, Giresau [Fuss Trans. 736], Nagy- 

 szeben, Brassó [Schur En. 779], Tür, Nagyselyk [Barth VSV. XVÍI. 

 53], Kőhalom, Homoród-Szt-Pál, Homoród-Szt-Péter [Baumg. 1. c], 

 Rodna, Szt-György [Porc. En. 63]. 



2175/6. F. limosa Schur En. (1866) 779 pro var. Atropis distan- 

 tis. — [Poa distans Baumg.* En. IIL 231 pro p. ex locis natalibus. — 

 Glyceria capillaris Schur Sertum n. 3171, — non Wahlnb. — G. fe- 

 stucÉefoi-mis Schur Verh. sieb. Ver. I. 185; Öst. bot. Zeit. X. 249 ; 

 Janka Közlem. XII. 170, — non Heynhold. — G. distans Schur Verh. 

 eieb. Ver. X. 110; Landoz n. 39 ; Winkler Öst. bot. Zeit. XVI. 48 ; 

 Fuss Trans. 736 p. p.]. — Vizenyős szikes helyeken a mezei tájon. — 

 Kolozsvárt a Tekintövölgyben [.'Schur VSV. X. 110], Szt-Gothard 



