586 FESTUCA. 



[Janka 1. c], Torda [Schiir ÖBZ. X. 249], Czikud, Brád és Boicza közt 

 a Gvula-marén [!1, Déva [! Baiimg. 1. c], Dédács [Fuss 1. c], Vízakna 

 [ScW ÖBZ. X. 249]. Vestény [!], Parajd [Baumg. 1. c.]. 



2176. F. salinaria Simk. — Habitu F. distantis (L.) et F. limosae 

 (Schur) similis. a qiűbns difiért : flosculis evidenter longioribns lineari- 

 bus vei lineari-oblongis, nec non spiculis elongatis, multifioris, idest 

 7 — 9 floris. — [Poa maritima Baumg.'' En. III. 232; Scbur Ost. bot. 

 Zeit. X. 249, — non L. — Festuca tbalassica Sadler Fünem. 155- 

 quoad stirpem transsilvanicam, — ■ non Kuntli. — Glyceria distans d) 

 salina maxima flaccida Scbur Sertum n. 3171 ; Scbur Verb. sieb. Ver. 

 X. 80 sine descript. — G. distans y) Falina et G. festucíeformis Fuss 

 Trans. 737. — Atropis intermedia Scbur En. (1866) 779, — non Fe- 

 stuca intermediaE. et Scbult. Syst. 11. (1817) 715, nec Glyceria inter- 

 media Klinggraef. F. Pr. (1848) 491. — G. transsilvanica Scbur berb. 

 ex Scbur En. 780, — non Festuca transsilvanica Scbur berb. ex Scbur 

 En. 795]. — Vizenyős szikes laposokon a mezei tájon. — A F. distans 

 (L.) ésF. limosa (Scbur) növényektől eltér: feltűnően bosszabb és szá- 

 las, illetőleg szálas bosszúkás virágai, valamint megnyúlt s 7 — 9 virágú 

 kalászkái által. — Kolozsvár [! G. maritima Land. I, 17], Szamosfalva 

 és Apabida közt [Scluir VS V. X. 113], Kara, Boós, Botorom és Virá- 

 gosvölgv [Frevn Közlem. XIII. 731, Záb szénamezöin [!]. Maros-üjvár 

 [Scbur OBZ. 'X. 249], Kolos, Torda, Vizakna [Baumg. 1. c], Sellem- 

 berk, Udvarbely [Scbur En. 780], Szt-Erzsébet [Kiadni ap. Fus-s Trans. 

 737], Sombor [Baumg. 1, c], Parajd [Fro. Arcb. 157]. 



2177. F. myuros L. spec. (ed. 1753) 74. — [Festuca mvurus L. ; 

 Baumg.- ^En. IH. 240. — F. pseudomyurus Soy-Will. Obs. (1828) 130 ; 

 suadente Cel. in A. Kern. Scbedae III. 140. — Vulpia mvurus Gmel. ; 

 et Auct. Trans. — F. ciliata Cserni Gyulaf. 14]. — Száraz begyoldala- 

 kon, fövenyes legelőkön, omladékokon, falakon a mezei tájon. — Gyu- 

 lafebérvár [Cserni 1. c], Tótfalu. Tibor a Kecskekö vidékén, Zám, 

 Váralja és Kovrág>' közt [!], Dédács [Unver. ! in Fuss Trans. 738], 

 Nagvdisznód [Sigerus in Fuss Bericbt. 14], Fogaras, Köbalom [Baumg. 

 1. c.]. 



2178. F. ovina L. spec. (ed. 1753) 73, — [F. ovina Baumg." En. 

 in. 243 pro p. — F. sciapbila .Scbur En. (1806) 787. — F. ovina fs) 

 bispidula et forma firmula Hackel Fest. 87]. — Eitkás erdőkben 

 s csalitokban aránylag ritkán ; a bavasokon a F. supina Scbm- 

 helvettesíti. — Nagyszeben, Kereszténybavas, Kőbavas [Scbur 1. c], 

 Ünökő [Fuss VSV.' V. 98], Rodna [Porc. Naseud. 40, var. «), f^)]. — 

 Többi lelöbelyei kétesek ; ilyenek : Gáncs [Czetz Erd. Muz. VI. 15], 

 Csáklyaikő [Bkrtb VSV. XIX. 143], Székácsvölgy [Csató Székács 274], 

 Medgyes, Kiskapus, Baromlaka. Ásszonyfalva, Nagyselyk, Csicsóbold- 

 világ. Szászcsanád, Monora, Hosszúaszó, Ivisekemező, Nagyekemező 

 [Bartb VSV. XVII. 54], Szt-Erzsébet, Vizakna, Mundra, Orlátb [Scbur 

 En. 780], Nagvcstír, Szászujfalu. Giresau [Fuss Trans, 739]. Árpás 

 begysége [? Scbur VSV. III. 91], Bráza begysége [Scbur VSV. H. 169], 

 Segesvár [Fro. Scbássb. 70], Besztercze [Herzog Bistr, 49]. 



2179. F. supina Scbur! En. (1866) 784. — [F. dura Baumg.* En. 



