FESTUCA. 587 



in. 245 ; Schui-En. 78S ; Boib. MNL. X. 118, non Hőst. — F. alpina 

 Auct. Trans. ! Heuff. ! ZBG. VIH. -232, — non Sut. — F. duriuscula a) 

 alpigena Scbnr En. 787. — F. alpestris Simk. Közlem. XV. 612. — F. 

 filifolia et F. scabra Schnr Sertnm p. 88. — F. Halieri Schur ! En. 783. 



— non Ali. ; et F. oligosantba Scbur En. 784. — F. ovina e) vivipara 

 Kotscby! ZBG. HL 04]. — Elterjedt növény havasaink sziklás és törme- 

 lékes belyein, granitos kőzeteken és mészkövön egyaránt, a bavasalji és 

 havasi tájon. — Muntyele-mare [Freyn Közlem. XIH. 73], Biharbavaso- 

 kon a két Aranyos forrás vidékein a Kuknrbetán és a Biharalji sziklá- 

 kon, valamint a Kornel-munteluj-on [!], Pietyezát havasok [! Sclmr En. 

 784; Simk. Közlem. 1. cl, Pareng havasok [! Bamng. 1. c], Czibinha- 

 vasok [Fuss! Bericht 14; Trans. 7.39], Negoj [Barth exs. !], Árpásha- 

 vasai [! Scbur VSV. HL 91], Bráza havasai [Scbur VSV. H. 169], Ki- 

 rálykö [! Kotscby 1. c], Bucsecs [! Scbur En. 784], Keresztényhavas 

 [Schur En. 785 sub F. alpina], Köhavas [Schur En. 784 sub F. oligo- 

 santba], Korongyis [Schur VSV. X. 151], Unökö [Fuss VSV. V. 98], 

 és Eodna valamennvi havasain [Porc. ! En. 63; Naseud. 401, Cziblesz 

 [Bielz ap. Scbur VSV. I. 101]. 



vai-.) mutica Simk. : flosculis non aristatis. — Árpás havasain 

 a Karámok felett levő sziklákon bőven [!]. 



2180. F. duriuscula L.spec. (ed. 1753) 74; sec.HaekelFest. 216.— 

 [F. duriuscula Baumg. ' En. HL 246 pro p., — non Porc. En. 63, nec 

 Porc. Naseud. 40. — F. curvula Gaud. FI. Helv. I. 282, — non Schur 

 Sertum 89, nec Scbur En. 790. nec Porc. En. 63. — F. duriuscula r,) 

 crassifolia Hackel Fest. 91, 93]. — Napos füves helyeken a mezei tá- 

 jon, ritka. Biztos lelőhelyei : Torda, Brassó [Hackel Fest. 93 anonyme]. 



— Bizonytalan lelőhelyei: Kolozsvár [Landoz I. 17], Kolos [Frevn 

 Közlem. *Xin. 73], Csáklyaikő [Barth VSV. XIX. 144], Medgyes. Kis- 

 kapus. Baromlaka, Asszonyfalva, Nagyselyk, Csicsóholdvilág, Szászcsa- 

 nád. Monora, Hosszúaszó, Kisekemező, Nagyekemező [Barth VSV. 

 XVII. 54], Segesvár [Fro. Schássb. 70], Nagyszeben, Nagycstír, Szt- 

 Erzsébet [F. duriuscula var. c). e), f) Schur En. 787]. 



2181. F. pallens Hőst. Gram. H. (1802) tab. 88. — [F. glauca 

 Baumg.- En. III. 244 et Auct. Trans. ! — non Lam. Dict. II. (1789) 

 459. — F. glauca f) pungens Borb. Közlem. XV. 331, — seu F. pun- 

 gens Landoz I. 17 non E. et Seb. — F. pallens f) stenostachya Hackel 

 Fest. 95, 96, quaa: «spiculis fere lineari-oblongis, 7 — 8 mm. longis, 

 glumis fertilibus lineari-lanceolatis brevissime aristulatis» dignoscitur. 



— F. curvula Schur Verh. sieb. Ver. III. 91 ; En. 790, — non Gaud. — 

 F. rigurosa Schur! En. 79(J]. — Hegyvidékek mészkő szikláin és tör- 

 melékein a mezei tájtól a bavasalji tájig. — Kolozsvár [! Landoz I. 1 7] , 

 Torda, Piunk völgye és Padság völgye [.'Freyn Közlem. XIII. 73], Ske- 

 ricza alhavas Padság felett. Borrév, Várfalva, Tilalmas Toroczkónál, 

 Nyh-mezőhasadéka, Felső-Gáld, Kecskekő [!], Csáklyaikő [! Barth VSV. 

 XIX. 144], Ordenkusa völgye Szkerisóránál, a Nagyaranyos mentének 

 szikláin Szkerisora és Albák közt, Vulkánhegy [!] , Talmácsnál a Zood 

 mentén, Porcsesd felett a Szurul felé, Brassó hegyei [! Schur En. 

 790 sub F. rigurosa]. Árpás havasai [Schur VSV. HL 91], Bráza kő- 



