588 FFSTUCA. 



szirté [Baumo;. 1. c], Királykö [!], Bucsecs [Schur En. 790], TöiDehegy 

 Alsó-Eákosnál [!]. 



2ÍS± F. vaginata W. et K. in Willd. En. (1809) 116. — [F. ame- 

 thystina Hőst. Syn. (1797) 52; Hőst. Gram. H. (1802) 63. tab. 89 ; 

 Baumg.* En. Hl. 244, — non L.]. — Sovány fövenyes napos mezőkön 

 s legelökön a mezei tájon. — - Kolos [! Schur En. 790], Gyulafehérvár, 

 Déva [Baumg. En. IH. 244], Szászsebes, Szerdahely, Boicza Talmáca 

 [Schur En. 789, 790]. 



Jegyzet. Fuss Bericht 14 szerint az Arpási havasokon is lelte 

 volna Schur ; a mi határozottan téves. 



218,3. F. Valesiaca Schleich. ap. Gaud. Agrost. Helv. 1.(1811) 

 242. — [F. valesiaca Schur" En. 788]. — Mezőkön, legelőkön, füves 

 hegyoldalakon a mezei tájon. — Kisfalud [Haj'nald herb. !], Gyulafe- 

 hérvár és Borbánd közt, Maros-Sólymos [!], Szászsebes [Csató exs. !], 

 Talmács, Eeussen [!]. Boicza, Porcsesd felett a Szurul felé. Árpás, Ki- 

 rálvkő, Kőhavas, Keresztényhavas, Braspó hegyei [Schur En. 788], 

 Eodna [Porc. En. 63]. 



2183/ft. F. pseudoovina Hackel Fest. (1882) 102. — [F. tenuifolia 

 Baumg.'- En. IH. 242 ; Schur ! En. 785, — non Sibth. — F. ovina 

 Schur ! En. 786 pro majoré parte et Auct. Trans. plur. — F. pulchra 

 Schur En. (1866) 785 ex descriptione. — F. duriuscula Fuss exs. ! — 

 F. duriuscula et F. curvula Porc. En. 63, — ex Porc. Magv. Növ. Lap. 

 IX. 132. — F. duriuscula a) parviflora Hackel Term. Füz. II. (1878) 

 288. — F. capillata Porc. En. 63 ; Naseud. 40, ex ipso in litt.]. — El- 

 terjedt növény a mezei táj napos hegyoldalain és kaszálóin. — Kolozs- 

 várt a Tekintővölgyben [! Landoz I. 17 sub F. ovina], Torda [Eresei 

 Törd. 37], Bilak Borbánd és Vájasd felett, Harró és Vormága közt [!], 

 Déva, Vajda-Hunyad [íBaumg. 1. c]. Hátszeg [Csató Erd. Muz. VI. 

 28 sub F. ovina], Szt-Erzsébet, Vízakna [!], Nagyszeben [Schur En. 

 785 sub F. pulchra], Brassótól a Keresztény tövéig [! F. ovina f. eru- 

 bescens Schur En. 786], Besztercze [P. duriuscula Herzog in Fuss 

 Trans. 740], Eodna [Porc. 1. c.1. 



2183/c. F. hirsuta Host.Gram. II. (1802) tab. 85. — [F. hirsuta 

 Baumg.- En. III. 243. — F. Halleri Fuss Trans. 738, et Auct. Trans.]. 

 — Napos füves helyeken a hegyi és havasalji tájon, de közlött lelőhe- 

 lyei közül kevés vehető biztosnak. — Csáklyaikö [Bartli Arch. XV. 

 118], Vulkán és Strázsa a Vulkán szorosnál [Baumg. 1. c], Mumma 

 Zoodnál [Schur En. 788], Szt-Erszébet [!], Csörte [Fuss Trans. 739], 

 Árpás és Fogaras havasai [Schur En. 787], Ünökö [Schur VSV. 141 

 sub F. Halleri]. 



2183/d. F. rupicola Heuff. ! Óst. bot. Zeit. VIII. (1858) 29; Zool. 

 bot. Ges. Vm. (1858) 233. — [F. sulcata Hackel Fest. (1882) 100, 

 104. — F. sulcata {■^) barbulata Hackel Fest. 105]. — Sziklás vagy na- 

 pos sovány legelőkon s erdei tisztásokon a mezei és hegyi tájon. — 

 Gyulafehérvár, Borbánd, Szt-Mihályköve Tótfalunál, Nagyág hegyei, 

 Boicza az Érczhegységben. Déva hegyei, Kozolya hegy, V.-Hunyadnal a 

 Várhegven, Hátszeg, Brassó napos hegvein a Pojánáig, Töpehegv [!]• 

 21S3/e. F. colorata Schur- En. (1866) 788. — [F. megaphylla 



