FESTUCA. 589 



Schnr En, 789. — F. saxatilis Scbur! En. 791. — F. glaberrima Scliur 

 En. 791. — F. pseudodura Scliur ! En. 789, — non Steud. — Stirps 

 hffic dignoscitur a F. rupicola Heuff. foliis glabris (non scabris) et sta- 

 tioue alpina]. — Havasok legelőin és szikláin, vagy a bayasok maga- 

 sabb elöhegyein. — Székelykö Toroczkónál [!], Bulla, Arpásliavasai, 

 Ivirálykö [! Scbur 1. c], Bucsecs, Keresztényhavasok [!], Eodna hava- 

 sain az Ünőkó'vön [Schur 1. c. 789]. 



218.3/. F. Stricta Hőst. Gram. H. (1802) tab. 82.— [F. stricta 

 Hőst. ; Baumg.^'- En, HL 243, — non Gaud. Agrost. Helv. (1811). — 

 F. pannonica Schur ! En. 789; Fuss Trans. 741, — non Wulf.]. — 

 Hegyvidékek napos füves lejtőin a mezei tájon. — Kolos, Torda 

 [Baumg. 1. cl. Mezőség, Szt-Erzsébet, Eeussen, Mundra [Schur En. 

 789 sub F. pannonicai, Nagyszeben [Schur! in Hackel Fest. 107]. 

 Szászujfalu [Fuss Trans. 741]. 



2184. F. amethystina L. spec. (ed. 1753) 74. — [F. inarmata 

 Schur* Verh. sieb. Ver. X. 177; En. 702. — F. coerulans Schur En. 

 789. — F. Austriaca Hackel Öst. bot. Zeit. XXVIH. (1878) 349.— 

 F. glauca Porc. En. 63, — ex Porc. Magy. Növ. Lap. IX. 132]. — Ma- 

 gasabb hegyvidékek sziklás lejtőin és árnyas erdei tisztásain a hegyi és 

 havasalji tájon. — Mezőség ['? Lerchenf. ap. Schur En. 790], Kercze- 

 sora hegvsége [Schur ap. Hackel Fest. 123], Árpás hesvsége [Schur 

 VSV. HÍ. 91], Fogaras hegysége [Winkler ap. Hackel Fest. 123], Ke- 

 resztényhavas [Schur En. 792], Öcsém [Schur VSV. X. 177], Eodna 

 [Porcius ap. Hackel Fest. 123]. 



2185. F. heterophylla Lam. FI. Fr. (1778) 600. — [F. nemorum 

 Leyss. Abh. Hall. Naturf. Gesellsch. I. 368; Baumg.'-'= En. HL 247. — 

 F. rubro-heterophylla Schur En. 792. — F. vulpioides Schur in Hackel 

 Fest. 131, non Schur Sertum n. 3198 b.]. — Csalitokban s erdőkben és 

 azok tisztásain aránylag ritkán, a mezei és hegyi tájon. — ■ Kolozsvár 

 [Landoz I. 17], Ajtón, Aranykút, Berbenyes [Freyn Közlem. XIH. 73], 

 Tibor, Gyulafehérvár, Vidra és Szkerisora hegyein a Biharhegységben, 

 Zám [!], Stina de-riu a Eetyezáthegységben [Csató Erd. Muz. IV. 86], 

 Albai erdő Szerdahelyt [Csató Székács 274], Monora [Barth VSV. 

 XVn. 54], Nagyszeben, Szt-Erzsébet, Présbe, Götzenberg [Schur En. 

 791], Nagycstír, Giresau [Fuss Trans. 741], Butyán [Schur En. 792], 

 Arpásliavasai [Schur VSV. Hl. 91], Barca-retje Brassónál [Schur En.' 

 795 sub F. vulpioide], Eodnahegysége [Porc. En. 631, Öcsém [Schur 

 ÖBZ. VIH. 23]. 



2186. F. picta Kit. in Schult Östr. FI. (ed. 1814) I. 236. — [F. 

 pumila Baumg.'" ! En. HL 245 ex descript, et pro p. ex herbario ejus ; 

 Nagy ap. Andrae Bot. Zeit. XIV. 207 ; Fuss Trans. 742. — F. violacea 

 Schur Verh. sieb. Ver X. 141 ; Czetz Erd. Muz. VI. 15; Porc. En. 63; 

 Borb. Közlem. XV. 331: Simk. Közlem. XA^ 612. — F. nigrescens 

 Heuff. ! Zool. bot. Ges. VIH. 233 ; Neilr. Ungarn. 25, — non Lam. — 

 F. flaccida Schur ! En. 792 cum var. «) aureoflava, idest F. iniopoda 

 Schur ! En. 793, — tam ex speciminibus anthenticis in Museo Bot. 

 Vindobonensi asservatis, quam ex descriptione. Cl. Hackel Fest. 133, 

 F. íiaccidam et F. iniopodam Schur ad F. violaceam ScJdeich trahit, sed 



